הבדלים בין גרסאות בדף "גמילה מעישון בקרב עובדי התעשייה במקומות העבודה - Smoking cessation among industry employees"
שורה 13: | שורה 13: | ||
|אחראי הערך= | |אחראי הערך= | ||
}} | }} | ||
− | {{הרחבה| | + | {{הרחבה|עישון#גמילה מעישון}} |
פעילויות לקידום הבריאות בעבודה ככלל והבריאות התעסוקתית בפרט מבוצעות במקומות שונים בעולם ונועדו למנוע תחלואה הקשורה בעבודה (מחלות מקצוע) ולמנוע תאונות עבודה. פעילויות אלו מובילות לבניית סביבת עבודה בריאה, אשר בה יתפקד עובד בריא. העישון מהווה גורם מזיק לבריאותו של העובד המעשן וכן לבריאותו של העובד הנמצא בסביבתו. המעשן נמצא בסיכון גבוה ללקות ב[[שיתוק מוחי]], ב[[התקפי לב]], ב[[מחלות לב וכלי דם]] וכן ב[[סרטן]] מסוגים שונים (ללא קשר לגורמי הסיכון הקיימים בסביבתו). עישון כפוי גורם אף הוא לתחלואה ניכרת. מקום עבודה אשר יקדם חוקים למניעת עישון יחסוך כסף רב, ״טיב עם בריאות עובדיו ויהווה מקום נעים יותר לעבוד בו. | פעילויות לקידום הבריאות בעבודה ככלל והבריאות התעסוקתית בפרט מבוצעות במקומות שונים בעולם ונועדו למנוע תחלואה הקשורה בעבודה (מחלות מקצוע) ולמנוע תאונות עבודה. פעילויות אלו מובילות לבניית סביבת עבודה בריאה, אשר בה יתפקד עובד בריא. העישון מהווה גורם מזיק לבריאותו של העובד המעשן וכן לבריאותו של העובד הנמצא בסביבתו. המעשן נמצא בסיכון גבוה ללקות ב[[שיתוק מוחי]], ב[[התקפי לב]], ב[[מחלות לב וכלי דם]] וכן ב[[סרטן]] מסוגים שונים (ללא קשר לגורמי הסיכון הקיימים בסביבתו). עישון כפוי גורם אף הוא לתחלואה ניכרת. מקום עבודה אשר יקדם חוקים למניעת עישון יחסוך כסף רב, ״טיב עם בריאות עובדיו ויהווה מקום נעים יותר לעבוד בו. | ||
גרסה מ־07:39, 7 בספטמבר 2015
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
גמילה מעישון בקרב עובדי התעשייה במקומות העבודה | ||
---|---|---|
Smoking cessation among industry employs | ||
יוצר הערך | ד"ר ארנונה אייל ![]() |
|
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – עישון#גמילה מעישון
פעילויות לקידום הבריאות בעבודה ככלל והבריאות התעסוקתית בפרט מבוצעות במקומות שונים בעולם ונועדו למנוע תחלואה הקשורה בעבודה (מחלות מקצוע) ולמנוע תאונות עבודה. פעילויות אלו מובילות לבניית סביבת עבודה בריאה, אשר בה יתפקד עובד בריא. העישון מהווה גורם מזיק לבריאותו של העובד המעשן וכן לבריאותו של העובד הנמצא בסביבתו. המעשן נמצא בסיכון גבוה ללקות בשיתוק מוחי, בהתקפי לב, במחלות לב וכלי דם וכן בסרטן מסוגים שונים (ללא קשר לגורמי הסיכון הקיימים בסביבתו). עישון כפוי גורם אף הוא לתחלואה ניכרת. מקום עבודה אשר יקדם חוקים למניעת עישון יחסוך כסף רב, ״טיב עם בריאות עובדיו ויהווה מקום נעים יותר לעבוד בו.
על המעסיקים במקומות העבודה לשתף פעולה עם רופאי המשפחה והרופאים התעסוקתיים ולהירתם במשותף למען קידום בריאות העובדים ומניעת תחלואה. קידום הגמילה מעישון חיוני ביותר בקרב עובדי התעשייה וזאת עקב סיבות רבות ומגוונות:
- העובדים - עובדי הצווארון הכחול - חשופים במקומות העבודה לגורמי סיכון רבים אשר עלולים לגרום לתחלואה לבבית, ריאתית, פגיעה באיברים שונים ואף סרטן.
- גורמים סביבתיים בשילוב עישון מחמירים את מצבו הבריאותי מאחר שהם פועלים במשולב ומכפילים האחד את השפעת משנהו ולעתים אף גורמים לאפקט סינרגטי על בריאות העובד.
- רוב העובדים בתעשייה הם עובדי משמרות, דבר המעלה את הסיכון ללקות במחלות לב וכלי דם ואפילו בסרטן.
- מאחר שהעובדים מצויים במקום העבודה שעות רבות, שירותי הבריאות אינם נגישים להם ולכן על מקומות העבודה לתפור עבורם תוכניות נגישות ואפקטיביות לקידום בריאות במקומות העבודה בשיתוף שירותי הרפואה.
- תוכניות לגמילה מעישון במקומות העבודה משמשות תמריץ לעובדים להיגמל ותורמות למעסיקים המפעילים אותן ולעובדים במקום הן באמצעות חיסכון כספי והן על ידי מניעת תחלואה בקרב העובדים.
- רוב העובדים מעוניינים כי יופעלו תוכניות לגמילה במקום עבודתם וכי יופעלו חוקים אשר יאכפו את חוקי איסור העישון במקום העבודה.
- קיים חוק בארצנו אשר אוסר לעשן במקומות העבודה ובמקומות ציבוריים.
הקדמה
עישון הוא גורם סיכון עיקרי לתחלואה ותמותה אשר אפשר למנוע אותו. מגמת העישון בעולם ובארצנו נמצאת בירידה ועומדת כיום סביב 20.3% באוכלוסייה הבוגרת (קיימת שונות בין האוכלוסייה היהודית והערבית במדינה). כמות המשתתפים בסדנאות לגמילה מעישון נמצאת בעלייה ובשנת 2012 השתתפו בהן בכל הקופות 19,646 מעשנים. עישון גורם למותם של 10,000 איש בישראל מדי שנה (מהם 1,500 לא עישנו מעולם).
עשן הסיגריות מכיל יותר מ-4,000 חומרים כימיים, בהם כ-50 חומרים מסרטנים מוכחים כגון: ניקל, קדמיום, ארסן, כרום, בנזן, עופרת, פולוניום וחומרים נוספים אשר קיימים גם בסביבת העבודה במפעלים שונים.
הטבק הוכר על ידי IARC כגורם מסרטן ודאי לבני האדם כפי שמוכרים הכרום, הניקל, הבנזן ועוד וכך גם עישון סיגריות ועישון סביבתי.
על פי סקר הלמ"ס מ-2010, 71% מבני 20 ומעלה באוכלוסייה חשופים לעישון סביבתי, מהם 37% חשופים במידה רבה ורבה מאוד ו-34% במידה מועטה. שיעור גבוה יותר קיים בקרב אוכלוסיית המעשנים (87%) לעומת אלו שאינם מעשנים (66%).
מספר המועסקים בישראל בשנת 2010 עמד על 2,884,000 מועסקים (מהם 1,534,000 גברים ו-1,350,000 נשים) ו-191,000 בלתי מועסקים. (סקר כוח אדם בישראל הלמ"ס 2010).
מקום העבודה משפיע ישירות על מצבו הפיזי, הנפשי, הכלכלי והחברתי של העובד, על רווחתו, ובעקיפין על רווחת משפחתו והקהילה שבה הוא חי. לפי ארגון הבריאות העולמי: קיימים קשרי גומלין בין מקום העבודה, הבית והקהילה שבה נמצא מקום העבודה. ב-2006 הכירו באנגליה בעישון הסביבתי כגורם סיכון תעסוקתי.
על פי מחקר שערך ה-CDC ב-1999 אשר בדק 46,000 עובדים, הוכח כי מעשנים עולים למקום העבודה כ-2 מיליון דולר בשנה. על פי מחקר זה הגורמים הבאים הקשורים לעישון מעלים את עלות העובד למקום העבודה:
- הפסקות עישון במהלך יום העבודה (כשעה ביום)
- עלייה בעלות שירותי הבריאות ועלייה בהיעדרויות
- תשלומי פיצויים לעובדים ותשלום בגין חשיפה תעסוקתית
- תאונות ושרפות
- הרס רכוש
- זיהום סביבתי עקב העשן (עלות גבוהה של שירותי אחזקה וניקיון)
- תחלואה ותחושת אי נחות של הנחשפים ל-ETS (environmental tobacco smoke)
- צורך בהכשרת עובדים חדשים והדרכתם בגין תמותה או תחלואה של עובדים ותיקים עקב עישון
- פגיעה במורל החברה ובתדמיתה
- תחושת חוסר אחריות אשר מלווה את חשיפת הלא מעשנים ל-ETS
- קנסות המלווים הפרת תקנות האוסרות עישון
- מקום העבודה הוא סביבה אידאלית לתמיכה בעובדים שרוצים להיגמל מעישון
- בני אדם רבים מבלים חלק ניכר מזמנם במקום העבודה
- מקומות העבודה מהווים מקום מפגש עם אוכלוסיות גדולות של בני אדם באופן סדיר וזמין, וכן אפשרות לפגוש ציבור רב של מעשנים באופן סדיר ומתמשך.
- במקומות העבודה קיימת נגישות לקבוצות עובדים ייחודיות אשר קשה להגיע אליהן בדרך אחרת כגון קבוצות מיעוטים, עובדים זרים, עובדים אשר אינם מבקרים באופן סדיר אצל רופאים או משתמשים בשירותי הרפואה באופן קבוע.
- מקום העבודה משמש מקום נוח למתן מידע ותמיכה באופן שוטף על נזקי העישון ותועלת הגמילה והדרכים הקיימות להיגמל.
- מקום העבודה מהווה סביבה חברתית תומכת הנחוצה לשם גמילה מעישון: מעשנים המעוניינים להיגמל וכאלה שעישנו בעבר, יכולים לקבל תמיכה מעובדים אחרים וכן ממקדמי בריאות, נאמני בריאות ואנשי בריאות במקום העבודה. מקום העבודה יכול לתפור תוכנית גמילה מותאמת לצורכי העבודה ולמהלך העבודה כך שתהיה זמינה ונגישה לעובד.
- אכיפת החוקים למניעת עישון במקומות העבודה תעודד עובדים מעשנים לקצץ בכמויות הסיגריות הנצרכות או להפסיק לעשן לחלוטין ותסייע לאלו שכבר הפסיקו להתמיד בכך.
מי שיכול להוביל שינוי זה במקום העבודה הוא המעסיק. אנשים מנסים להפסיק לעשן כאשר פותחים בפניהם את חלון ההזדמנויות, נותנים להם את אפשרות הבחירה ומעודדים פעילות לגמילה זמינה.
מאפייני אוכלוסיית העובדים מבחינת הרגלי העישון
על פי מחקרים שונים, עובדי הצווארון הכחול שהם בעלי רמת השכלה נמוכה נוטים לעשן יותר יחסית לעובדי הצווארון הלבן אשר הם בעלי השכלה גבוהה יותר.
מחקר שבדק עובדי צווארון כחול ואנשי מכירות הראה כי כמות הסיגריות הנצרכת על ידם גבוהה בהשוואה למנהלים ולאנשי מקצוע ״עודיים.
עובדי הצווארון הכחול חשופים במקום עבודתם לחומרים שונים אשר יכולים לגרום לתחלואה חמורה ואף לסרטן, אשר בשילוב עם העישון יגרמו למהלך מהיר וחמור יותר של המחלה. חשיפה לקרינה מייננת ועישון, חשיפה לאדי מתכת כגון ניקל, קדמיום, כרום, חשיפה לאזבסט ועישון היא גורם המכפיל תחלואה בסרטן ריאות, חשיפה ^CO ומחלות לב וכלי דם. ירידה בשמיעה נמצאה אף היא קשורה לעישון.
מחקרים אחדים הראו שהעישון נפוץ יותר בקרב עובדי המשמרות.
עובדי משמרות הלילה נוטים לעשן יותר מעובדי היום. משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מזהיר לראשונה במסמך רשמי ב-2008 שעבודה ממושכת במשמרות לילה עלולה להגדיל את הסיכון לחלות בסרטן ובמחלות לב. מחקרים מראים שהסיכון של עובדי משמרות הלילה לחלות בסרטן גבוה בשיעור של 70%-20% בהשוואה לעובדי יום. הארגון הבינלאומי לחקר הסרטן בארגון הבריאות העולמי אף סיווג עבודה במשמרות הכרוכה בהפרעות בשעון הביולוגי כגורם שהוא קרוב לוודאי מסרטן. "עבודה במשמרות מגדילה את הסיכון לחלות בסרטן השד ובסרטן המעי הגס. ממצאים אלה התקבלו ממחקרים באחיות בבית חולים ובדיילות בטיסות מסחריות". (ד"ר לובה פושנוי, רופאה ראשית במשרד התמ"ת, הארץ, 20.9.2008).
חוקים המונעים עישון במקומות העבודה קיימים, אך אכיפתם מוגבלת. על המעסיקים להירתם למיגור העישון במקומות העבודה וזאת מכיוון שמחקרים שונים הוכיחו כי מקומות עבודה מסוגלים לעודד את עובדיהם להיגמל מעישון. מקום עבודה המאפשר עישון לעובדיו מעביר מסר מבלבל.
הדרכים לגמילה מעישון שונות וצריכות להיבחן על פי צורכי המקום ורצון העובדים. השתתפות בקבוצות המונחות על ידי מנחה מקצועי לגמילה מעישון תוך שילוב טיפול תרופתי היא בעלת אחוז ההצלחה הגבוה ביותר. אפשרויות נוספות כגון גמילה אישית מעישון, גמילה באמצעות תרופות והדרכה, גמילה באמצעות שימוש בתחליפי ניקוטין, אפילו הדרכה על ידי גורם רפואי בנוגע לנזקי העישון בעת בדיקות תקופתיות יכולה להוביל לגמילה בקרב חלק מהמעשנים. קיימת גם גמילה באמצעות אתר אינטרנט או באמצעות הטלפון הנייד ולה אחוזי ההצלחה משתנים במחקרים השונים.
סיכום
צוותי מרפאות רפואת המשפחה והרפואה התעסוקתית חייבים לחבור יחד הן מטעמי בריאות והן מטעמים משפטיים למניעת עישון ולמיגור התופעה של חשיפה לעישון סביבתי של העובדים במקומות העבודה.
על הרופא התעסוקתי להיות מעורב בפעילויות השונות המקדמות גמילה מעישון כגון: מניעת תחילת עישון בקרב נוער העובד במפעלים, ״דוע עובדים ומנהלים בנוגע למרכיבי הסיגריות והנזקים הנובעים מהם הן כעישון פעיל והן כעישון סביל, וכן לספק לעובדים תוכניות לקידום בריאות במקום עבודתם.
בארצנו סדנאות לגמילה מעישון מועברות על ידי מנחים בקופות החולים השונות ללא עלות למעשנים המשתתפים בסדנה או בסבסוד ניכר, ותרופות המרשם ניתנות בהנחה ניכרת על פי חוק. לעומתן סדנאות לגמילה מעישון במפעלים יקרות יותר ועלותן כ-5,500 שקלים לסדנה וכאן נשאלת השאלה מדוע.
יש להקים ועדה ארצית אשר תכלול את נציגי העובדים, ההנהלה, אנשי תקשורת, אנשי בריאות, בטיחות וגהות, מתכנני מדיניות, אנשי משפט וביטחון כדי שיפתחו תוכניות ברמה הארצית לעידוד גמילה מעישון בקרב העובדים. תוכניות אלו במימון ממשלת ישראל/מנהלי מפעלים/ארגוני מעסיקים ועובדים הן שימנעו תחלואה ויקדמו את הבריאות בקרב עובדי המדינה.
קישורים חיצוניים
- גמילה מעישון בקרב עובדי התעשייה במקומות העבודה, מדיקל מדיה
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר ארנונה אייל - מנהלת המחלקה לרפואה תעסוקתית כללית מחוז הדרום ומנחת סדנאות לגמילה מעישון מדריכה; ומובילת קידום בריאות בארגון ובקהילה