הבדלים בין גרסאות בדף "טיפול בחלב עזים בילדים עם סטומטיטיס - נייר עמדה - Goat milk therapy for kids with stomatitis"
(12 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 4: | שורה 4: | ||
|האיגוד המפרסם=[[האיגוד לרפואת ילדים]]{{ש}}[[קובץ:ילדים.png|70 פיקסלים]] | |האיגוד המפרסם=[[האיגוד לרפואת ילדים]]{{ש}}[[קובץ:ילדים.png|70 פיקסלים]] | ||
|סימוכין= | |סימוכין= | ||
− | |קישור=[http://doctorsonly.co.il/wp-content/uploads/2014/11/ | + | |תמונה=Kwashiorkor 6180.jpg |
+ | |קישור=[http://doctorsonly.co.il/wp-content/uploads/2014/11/חלב-עיזים1.pdf באתר האיגוד הישראלי לרפואת ילדים] | ||
|תאריך פרסום=נובמבר 2014 | |תאריך פרסום=נובמבר 2014 | ||
− | |יוצר הערך=[[#חברי הוועדה]] | + | |יוצר הערך=[[#חברי הוועדה|חברי הוועדה]] |
− | }} | + | }} |
{{הרחבה|חלב}} | {{הרחבה|חלב}} | ||
− | '''סטומטיטיס''' | + | '''סטומטיטיס''' ([[Stomatitis]], דלקת ריריות הפה) הכוללת [[אפטות חוזרות|אפטות]] (Aphtous ulcers) כואבות בפה היא תופעה שכיחה בגיל הילדות. ארבע הסיבות העיקריות לסטומטיטיס הן: |
− | # | + | #[[Hand Foot and Mouth]]{{כ}} (HFM) נגרמת בדרך כלל על ידי מספר זנים של נגיף הקוקסאקי ([[קוקסאקי|Coxsackievirus]]) |
− | #Herpangina נגרמת אף היא | + | #[[Herpangina]] (הרפאנגינה) נגרמת אף היא על ידי נגיף הקוקסאקי |
− | #Gingivostomatitis נגרמת | + | #[[Gingivostomatitis]] נגרמת על ידי נגיף ה[[הרפס|הרפס HSV1]] {{כ}}(Herpes Simplex Virus type 1) |
− | #Canker sore או אפטות חוזרות שסיבתם אינה ברורה | + | #[[Canker sore]] או אפטות חוזרות שסיבתם אינה ברורה |
− | + | שלוש המחלות הראשונות מלוות ב[[חום - Fever|חום]] וסבל לילדים עקב כאבים בלוע והפרעות בשתייה ואכילה. אפטות חוזרות אינן מלוות בחום אך מטרידות מאוד עקב חזרתן. תכשיר ספציפי לנגיפי הקוקסאקי הגורמים ל-HFM והרפאנגינה לא קיים עדיין ועיקר הטיפול הוא תמיכתי. [[Acyclovir]] הוא טיפול בנגיף ההרפס הגורם ל-Gingivostomatis ונמצא כמקצר מאוד את משך המחלה אם ניתן מוקדם. לאפטות חוזרות יש מגוון רב של טיפולים שלא הוכחו כיעילים מאד. | |
− | חלב עזים הוא טיפול מקובל מאד בישראל לכל מגוון המחלות הגורמות לאפטות בפה. הוא מוכר להורים שמשתמשים בו לרוב, אף לפני הגעתם לרופא, | + | חלב עזים הוא טיפול מקובל מאד בישראל לכל מגוון המחלות הגורמות לאפטות בפה. הוא מוכר להורים שמשתמשים בו לרוב, אף לפני הגעתם לרופא, ולעיתים מומלץ גם על ידי גורמים רפואיים. הטיפול על פי המלצות אלו ניתן בדרך כלל בהזלפת חלב היישר מעטין העז לפי התינוק או הילד וחושף אותו לסכנות שבחלב לא מפוסטר וזיהומים אחרים. |
− | חיפוש מדוקדק במאגרי המידע הרפואי הגדולים PubMed, Google Scholar, Scopus databases -לא העלה אף עבודה מדעית שמזכירה חלב עזים כטיפול. נמצאה עבודה אחת בלבד המראה פעילות של חלב שהופק מעזים מחוסנות כנגד | + | חיפוש מדוקדק במאגרי המידע הרפואי הגדולים PubMed, Google Scholar, Scopus databases - לא העלה אף עבודה מדעית שמזכירה חלב עזים כטיפול. נמצאה עבודה אחת בלבד המראה פעילות של חלב שהופק מעזים מחוסנות כנגד [[Enterovirus|Enteroviruses]] בעכברים. חיפוש מידע לא רפואי ב-Google העלה מספר דיווחים באתרי אינטרנט שונים על העזרה של חלב עזים בכל סוגי האפטות. רוב הדיווחים הם מאתרים של מחלבות ומגדלי עזים, וכל הדיווחים הם מישראל. לא נמצא אף דיווח על טיפול באפטות על ידי חלב עזים באתרים של רפואה משלימה או עממית בעולם, ומטבע הדברים לא הוכחה יעילות ההזלפה היישר מעטין העז לעומת שימוש בחלב עז מפוסטר. |
− | + | ||
− | לעומת התועלת הלא מוכחת מדעית, הנזק שעלול להגרם מחלב עזים לא מפוסטר ובוודאי מהזלפה ישירה מעטין העז, ידוע ומוכר. הדבקה זו כוללת חיידקים כברוצלה היכולים לגרום למחלה קשה ומזהמים אחרים עליהם דווח בספרות הרפואית. | + | לעומת התועלת הלא מוכחת מדעית, הנזק שעלול להגרם מחלב עזים לא מפוסטר ובוודאי מהזלפה ישירה מעטין העז, ידוע ומוכר. הדבקה זו כוללת חיידקים כברוצלה ([[Brucella]]) היכולים לגרום למחלה קשה ומזהמים אחרים עליהם דווח בספרות הרפואית. |
'''מסקנות''': הטיפול בחלב עזים לאפטות או סטומטיטיס אינו מבוסס על מחקר קליני מבוסס שפורסם בעיתונות רפואית מקובלת. בשלב זה נחשב טיפול זה כחלק משלל הטיפולים הנקראים רפואה עממית, ועלול להיות כרוך בסיכון לילד המטופל. | '''מסקנות''': הטיפול בחלב עזים לאפטות או סטומטיטיס אינו מבוסס על מחקר קליני מבוסס שפורסם בעיתונות רפואית מקובלת. בשלב זה נחשב טיפול זה כחלק משלל הטיפולים הנקראים רפואה עממית, ועלול להיות כרוך בסיכון לילד המטופל. | ||
שורה 28: | שורה 29: | ||
==חברי הוועדה== | ==חברי הוועדה== | ||
− | + | *פרופ' יעקב אמיר, מנהל מחלקת ילדים, מרכז שניידר לרפואת ילדים, פתח תקווה | |
− | *פרופ' יעקב אמיר, מנהל | + | *ד"ר שרגא אבינר, מנהל יחידת אשפוז יום, בית החולים ברזילי, אשקלון |
− | *ד"ר שרגא אבינר, מנהל יחידת אשפוז יום, | + | *פרופ' אבנר כהן, מנהל מרכז בריאות הילד, שירותי בריאות כללית, פתח תקווה |
− | *פרופ' אבנר כהן, מנהל מרכז בריאות הילד, שירותי בריאות כללית, פתח תקווה | ||
*ד"ר עקיבא פרדקין, מנהל מרכז בריאות הילד, שירותי בריאות כללית, אור יהודה | *ד"ר עקיבא פרדקין, מנהל מרכז בריאות הילד, שירותי בריאות כללית, אור יהודה | ||
− | + | [[קטגוריה: ניירות עמדה - האיגוד הישראלי לרפואת ילדים]] | |
− | + | [[קטגוריה: תזונה]] |
גרסה אחרונה מ־10:20, 24 באפריל 2021
| |
---|---|
האם יש מקום לטיפול בחלב עיזים בילדים עם סטומטיטיס | |
תחום | ילדים, תזונה |
![]() | |
האיגוד המפרסם | האיגוד לרפואת ילדים![]() |
קישור | באתר האיגוד הישראלי לרפואת ילדים |
תאריך פרסום | נובמבר 2014 |
יוצר הערך | חברי הוועדה |
ניירות עמדה מתפרסמים ככלי עזר לרופא/ה ואינם באים במקום שיקול דעתו/ה בכל מצב נתון. כל הכתוב בלשון זכר מתייחס לשני המגדרים. | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – חלב
סטומטיטיס (Stomatitis, דלקת ריריות הפה) הכוללת אפטות (Aphtous ulcers) כואבות בפה היא תופעה שכיחה בגיל הילדות. ארבע הסיבות העיקריות לסטומטיטיס הן:
- Hand Foot and Mouth (HFM) נגרמת בדרך כלל על ידי מספר זנים של נגיף הקוקסאקי (Coxsackievirus)
- Herpangina (הרפאנגינה) נגרמת אף היא על ידי נגיף הקוקסאקי
- Gingivostomatitis נגרמת על ידי נגיף ההרפס HSV1 (Herpes Simplex Virus type 1)
- Canker sore או אפטות חוזרות שסיבתם אינה ברורה
שלוש המחלות הראשונות מלוות בחום וסבל לילדים עקב כאבים בלוע והפרעות בשתייה ואכילה. אפטות חוזרות אינן מלוות בחום אך מטרידות מאוד עקב חזרתן. תכשיר ספציפי לנגיפי הקוקסאקי הגורמים ל-HFM והרפאנגינה לא קיים עדיין ועיקר הטיפול הוא תמיכתי. Acyclovir הוא טיפול בנגיף ההרפס הגורם ל-Gingivostomatis ונמצא כמקצר מאוד את משך המחלה אם ניתן מוקדם. לאפטות חוזרות יש מגוון רב של טיפולים שלא הוכחו כיעילים מאד.
חלב עזים הוא טיפול מקובל מאד בישראל לכל מגוון המחלות הגורמות לאפטות בפה. הוא מוכר להורים שמשתמשים בו לרוב, אף לפני הגעתם לרופא, ולעיתים מומלץ גם על ידי גורמים רפואיים. הטיפול על פי המלצות אלו ניתן בדרך כלל בהזלפת חלב היישר מעטין העז לפי התינוק או הילד וחושף אותו לסכנות שבחלב לא מפוסטר וזיהומים אחרים.
חיפוש מדוקדק במאגרי המידע הרפואי הגדולים PubMed, Google Scholar, Scopus databases - לא העלה אף עבודה מדעית שמזכירה חלב עזים כטיפול. נמצאה עבודה אחת בלבד המראה פעילות של חלב שהופק מעזים מחוסנות כנגד Enteroviruses בעכברים. חיפוש מידע לא רפואי ב-Google העלה מספר דיווחים באתרי אינטרנט שונים על העזרה של חלב עזים בכל סוגי האפטות. רוב הדיווחים הם מאתרים של מחלבות ומגדלי עזים, וכל הדיווחים הם מישראל. לא נמצא אף דיווח על טיפול באפטות על ידי חלב עזים באתרים של רפואה משלימה או עממית בעולם, ומטבע הדברים לא הוכחה יעילות ההזלפה היישר מעטין העז לעומת שימוש בחלב עז מפוסטר.
לעומת התועלת הלא מוכחת מדעית, הנזק שעלול להגרם מחלב עזים לא מפוסטר ובוודאי מהזלפה ישירה מעטין העז, ידוע ומוכר. הדבקה זו כוללת חיידקים כברוצלה (Brucella) היכולים לגרום למחלה קשה ומזהמים אחרים עליהם דווח בספרות הרפואית.
מסקנות: הטיפול בחלב עזים לאפטות או סטומטיטיס אינו מבוסס על מחקר קליני מבוסס שפורסם בעיתונות רפואית מקובלת. בשלב זה נחשב טיפול זה כחלק משלל הטיפולים הנקראים רפואה עממית, ועלול להיות כרוך בסיכון לילד המטופל.
יש מקום לבדוק את יעילות הטיפול כולל תופעות לוואי בצורה מדעית מקובלת.
חברי הוועדה
- פרופ' יעקב אמיר, מנהל מחלקת ילדים, מרכז שניידר לרפואת ילדים, פתח תקווה
- ד"ר שרגא אבינר, מנהל יחידת אשפוז יום, בית החולים ברזילי, אשקלון
- פרופ' אבנר כהן, מנהל מרכז בריאות הילד, שירותי בריאות כללית, פתח תקווה
- ד"ר עקיבא פרדקין, מנהל מרכז בריאות הילד, שירותי בריאות כללית, אור יהודה