הבדלים בין גרסאות בדף "גיל המעבר - טיפול בתסמינים - Menopausa"
מ (Motyk העביר את הדף גיל המעבר - טיפול בתסמינים לשם גיל המעבר - טיפול בתסמינים - Menopausa) |
|||
(14 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
− | |||
{{מחלה | {{מחלה | ||
− | |תמונה= | + | |תמונה=Menopause symbol.jpg |
|כיתוב תמונה= | |כיתוב תמונה= | ||
|שם עברי=גיל המעבר - טיפול בתסמינים | |שם עברי=גיל המעבר - טיפול בתסמינים | ||
− | |שם לועזי= | + | |שם לועזי=Menopausa |
|שמות נוספים=אפשרויות הטיפול בתסמיני גיל המעבר ובהמשך חיי האישה | |שמות נוספים=אפשרויות הטיפול בתסמיני גיל המעבר ובהמשך חיי האישה | ||
|ICD-10= | |ICD-10= | ||
שורה 13: | שורה 12: | ||
}} | }} | ||
{{הרחבה|גיל המעבר}} | {{הרחבה|גיל המעבר}} | ||
− | עם העלייה | + | עם העלייה בתוחלת החיים בעולם, כאשר תוחלת החיים של נשים בישראל היא 84 שנים והכניסה לגיל המעבר בארץ היא בגילאי 48–49 שנה לערך, הנשים בישראל חיות יותר משליש מחייהן לאחר תקופת המעבר. |
− | עם הפסקת המחזור החודשי, הפסקה הנובעת מירידה דרמטית של ייצור | + | עם הפסקת המחזור החודשי, הפסקה הנובעת מירידה דרמטית של ייצור ה[[אסטרוגן]] בשחלות, חוסר זה של אסטרוגן בגוף האישה גורם לתופעות רבות הקשורות בכל האתרים בגוף שעליהם משפיע האסטרוגן, ואתרים אלה נמצאים כמעט בכל איבר בגוף האישה. |
− | תופעות חוסר האסטרוגן מתחילות בצורת גלי חום, הזעות לילה, הפרעות שינה, ירידה באנרגיה הכללית, ירידה בחשק המיני, וממשיכות בשינויים בריריות הנרתיק וצינורית השתן, וכל אלה כקדימון להידרדרות מתמשכת של מצב העצמות, הלב, כלי | + | תופעות חוסר האסטרוגן מתחילות בצורת [[גלי חום]], הזעות לילה, [[הפרעות שינה]], ירידה באנרגיה הכללית, [[ירידה בחשק המיני]], וממשיכות בשינויים בריריות הנרתיק וצינורית השתן, וכל אלה כקדימון להידרדרות מתמשכת של מצב העצמות, הלב, כלי הדם ואיברים נוספים בגוף האישה. |
המטרה היא, אם כן, שיפור בריאות האישה בגיל המעבר שתיעשה קודם כל על ידי הנחיות ל[[תזונה נכונה]], [[פעילות גופנית]], הימנעות מ[[עישון]] ובדיקות מונעות המומלצות בתקופה זו, כגון [[ממוגרפיה]] ו[[בדיקת צפיפות העצם]], ובהמשך טיפול תרופתי בתפירה אישית המותאמת לצורכי המטופלת. | המטרה היא, אם כן, שיפור בריאות האישה בגיל המעבר שתיעשה קודם כל על ידי הנחיות ל[[תזונה נכונה]], [[פעילות גופנית]], הימנעות מ[[עישון]] ובדיקות מונעות המומלצות בתקופה זו, כגון [[ממוגרפיה]] ו[[בדיקת צפיפות העצם]], ובהמשך טיפול תרופתי בתפירה אישית המותאמת לצורכי המטופלת. | ||
==הטיפול ההורמונלי החלופי== | ==הטיפול ההורמונלי החלופי== | ||
− | החוסר ההורמונלי | + | החוסר ההורמונלי באסטרוגן מצריך טיפול בהורמון האסטרוגן. הטיפול ניתן בעיקר להקלת התופעות הראשוניות של גיל המעבר כגלי חום, הזעות לילה, דפיקות לב מואצות והפרעות שינה, ובהמשך הטיפול נחשב למונע אפשרי או לדוחה מצבים מסוימים של מחלות כרוניות כגון בעיות במערכת המין והשתן, ירידה במסת העצם וחוזק העצם ו[[מחלות לב וכלי דם]]. נשים פונות לנותני השירות הרפואי בבקשה לקבלת תשובות מוחלטות לשאלה האם להשתמש ב[[טיפול הורמונאלי חליפי|טיפול הורמונלי חליפי]]. אם כן, הערכת האיזון בין התועלת והסיכון למטופלת מהווה אתגר אף לרופא המנוסה ביותר. |
− | הסיכון בטיפול הורמונלי שונה מאישה לאישה, תלוי בסוג הטיפול, במינון, במשך הטיפול, בצורת מתן הטיפול, | + | הסיכון בטיפול הורמונלי שונה מאישה לאישה, תלוי בסוג הטיפול, במינון, במשך הטיפול, בצורת מתן הטיפול, בגיל תחילת הטיפול ובצורך בתוסף מעבר לטיפול באסטרוגן המגן על הרחם בנשים שלא עברו כריתת רחם. קיים צורך בהתאמה אישית של הטיפול תוך הגברת היתרונות והפחתת הסיכון. יש לבחון לעיתים קרובות את היחס בין התועלת לסיכון הכרוכים בטיפול. |
− | הטיפול ההורמונלי יעיל בעיקר בשנים הראשונות של הכניסה לתקופת המעבר וניתן להמשיכו שנים רבות בהתאם לרצון המטופלת ולהיעדר הוראות נגד | + | הטיפול ההורמונלי יעיל בעיקר בשנים הראשונות של הכניסה לתקופת המעבר וניתן להמשיכו שנים רבות בהתאם לרצון המטופלת ולהיעדר הוראות נגד, זאת תוך מעקב רפואי צמוד. אין להתחיל טיפול כאשר עברו יותר מעשר שנים מהכניסה לגיל המעבר. נשים צעירות אשר נכנסו לגיל המעבר בטרם עת זקוקות לטיפול הורמונלי לפחות עד לתאריך הצפוי של כניסה לגיל המעבר במועדה, קרי עד לגיל 50 ואז ניתן להחליט על המשך הטיפול. |
− | בנשים שלא עברו כריתת רחם, הטיפול באסטרוגן מחייב תוספת תכשיר על מנת להגן על רירית הרחם. לרוב הדבר נעשה בעזרת אחד מסוגי הפרוגסטרונים. התכשירים ההורמונליים הנוכחיים מכילים מינון נמוך של אסטרוגן ובעקבותיו ירידה משמעותית במינון הנדרש של פרוגסטרון, ובכך ניתן ליהנות מהטיפול ללא חשש מההשפעה השלילית של הפרוגסטרון. לדוגמה, בתכשיר | + | בנשים שלא עברו כריתת רחם, הטיפול באסטרוגן מחייב תוספת תכשיר על מנת להגן על רירית הרחם. לרוב הדבר נעשה בעזרת אחד מסוגי הפרוגסטרונים. התכשירים ההורמונליים הנוכחיים מכילים מינון נמוך של אסטרוגן ובעקבותיו ירידה משמעותית במינון הנדרש של [[פרוגסטרון]], ובכך ניתן ליהנות מהטיפול ללא חשש מההשפעה השלילית של הפרוגסטרון. לדוגמה, בתכשיר "Eviana", המכיל אסטרוגן במינון מינימלי ועל כן פרוגסטרון במינון זעיר. |
נשים שעברו כריתת רחם נהנות מיתרון בשל העדר הצורך בתוספת פרוגסטרון ויכולות להשתמש באסטרוגן בלבד. | נשים שעברו כריתת רחם נהנות מיתרון בשל העדר הצורך בתוספת פרוגסטרון ויכולות להשתמש באסטרוגן בלבד. | ||
− | בחיפוש אחרי שיטות למניעת שימוש בפרוגסטרון סיסטמי (בבליעה), משתמשים ב[[התקן תוך רחמי]], | + | בחיפוש אחרי שיטות למניעת שימוש בפרוגסטרון סיסטמי (בבליעה), משתמשים ב[[התקן תוך רחמי]], "מיתה" או "גינס", המפריש פרוגסטרון מקומי. אפשרויות נוספות הן טיפול בפרוגסטרון נרתיקי או בפרוגסטרון לא רציף, אולם הדרך הטובה ביותר היא טיפול במינון נמוך עם התוספת המועטה. |
− | הצטרפה קבוצה טיפולית חדשה בשם "דואביב", המכילה אסטרוגן ובמקום הפרוגסטרון מכילה [[בזדוקסיפן]], שהוא SERM. היות שתרופות המבוססות על סלקטיביות בפעילות האסטרוגן SERM, בהתאם לקולטני אלפא ובטא, SERM ברובן מגינות על רירית הרחם ובמקביל עוזרות במניעת אוסטיאופורוזיס ומגינות על השד, היה אך הגיוני לשלב CE) Conjugated Estrogens), תערובת האסטרוגנים המוכרת ביותר, שיש לה | + | הצטרפה קבוצה טיפולית חדשה בשם "דואביב", המכילה אסטרוגן ובמקום הפרוגסטרון מכילה [[בזדוקסיפן]], שהוא [[SERM|SERM{{כ}}]] (Selective Estrogen Receptor Modulator). היות שתרופות המבוססות על סלקטיביות בפעילות האסטרוגן SERM, בהתאם לקולטני אלפא ובטא, SERM ברובן מגינות על רירית הרחם ובמקביל עוזרות במניעת אוסטיאופורוזיס ומגינות על השד, היה אך הגיוני לשלב CE) Conjugated Estrogens), תערובת האסטרוגנים המוכרת ביותר, שיש לה כ-70 שנות ניסיון ומחקרים - יחד עם SERM שיגן על הרחם, העצם והשד. ה-SERM שבו בחרו להשתמש בתכשיר DUAVIVE הוא BZA) [[Bazedoxifene]]). רכיב זה הוא האנטגוניסט ביותר בקבוצת ה-SERM ברחם ולכן מספק הגנה על רירית הרחם ובמקביל מונע [[אוסטיאופורוזיס]] ונותן השפעה מיטבית על השד. |
בשימוש בשילוב של CE עם BZA, נהנות המטופלות מיתרונות הטיפול באסטרוגן, יחד עם יתרונות הטיפול ב-SERM. בנוסף, בקרב נשים הסובלות מתסמיני גיל המעבר ואינן מטופלות, קיימת עלייה בצריכת שירותים רפואיים. הקלה בתסמינים תביא לירידה בצריכת שירותים אלה. | בשימוש בשילוב של CE עם BZA, נהנות המטופלות מיתרונות הטיפול באסטרוגן, יחד עם יתרונות הטיפול ב-SERM. בנוסף, בקרב נשים הסובלות מתסמיני גיל המעבר ואינן מטופלות, קיימת עלייה בצריכת שירותים רפואיים. הקלה בתסמינים תביא לירידה בצריכת שירותים אלה. | ||
− | במסגרת הרפואה המותאמת אישית, יש | + | במסגרת הרפואה המותאמת אישית, יש צורך במתן מספר אופציות טיפוליות. הטיפולים ההורמונליים לגיל המעבר קיימים במגוון תכשירים לבחירה בהתאמה אישית. הם יכולים להינתן דרך הפה בבליעה או דרך העור במדבקות או משחה. יש צורך להתאים טיפול לכל מטופלת בהתאם לצורכיה ולרצונה. |
− | במקביל להשפעות על איברים שונים בגוף, חוסר באסטרוגן גורם להידרדרות מצב הנרתיק ודרכי השתן. לכך יש טיפול מקומי הורמונלי במינון נמוך ביותר, יעיל ביותר ונטול סיכון הניתן במשחה | + | במקביל להשפעות על איברים שונים בגוף, חוסר באסטרוגן גורם להידרדרות מצב הנרתיק ודרכי השתן. לכך יש טיפול מקומי הורמונלי במינון נמוך ביותר, יעיל ביותר ונטול סיכון הניתן במשחה "[[אובסטין]]" או בכדורים הנרתיקיים "[[ואגיפם]]". אלה הם טיפולים הניתנים פעמיים בשבוע למשך שנים רבות ומביאים להצערתו של הנרתיק וצינור השתן בתוך זמן קצר מתחילת השימוש ומסייעים מאוד במניעת יובש ובהרגשת [[דלקת]] באזורים אלה. |
− | נשים הנמנעות מטיפולים הורמונליים עקב איסור בריאותי יכולות להשתמש בתחליפים כגון | + | נשים הנמנעות מטיפולים הורמונליים עקב איסור בריאותי יכולות להשתמש בתחליפים כגון "[[t:סימידונה_-_Cimidona|סימידונה]]", תרופת מרשם של קוהוש שחור המסייעת במידת מה להתגבר על תופעות גיל המעבר. |
− | |||
− | |||
== קישורים חיצוניים == | == קישורים חיצוניים == | ||
− | [[קובץ:menopause.jpg|ימין| | + | ל[http://menopausal.co.il אתר גיל המעבר] |
+ | {{-}} | ||
+ | [[קובץ:menopause.jpg |200px|ימין|קישור=http://menopausal.co.il]] | ||
{{ייחוס|פרופסור ברי קפלן - נשיא האגודה הישראלית לגיל המעבר, רכז רפואת נשים מחוז דן-פ"ת בריאות כללית, מנהל מחלקת יולדות בבית החולים מעייני הישועה}} | {{ייחוס|פרופסור ברי קפלן - נשיא האגודה הישראלית לגיל המעבר, רכז רפואת נשים מחוז דן-פ"ת בריאות כללית, מנהל מחלקת יולדות בבית החולים מעייני הישועה}} | ||
− | |||
<center>'''פורסם ב[http://medicalmagazines.co.il/issue16/index.html?r=19 מגזין מדיק לסל שירותי הבריאות 2019], נובמבר 2018'''</center> | <center>'''פורסם ב[http://medicalmagazines.co.il/issue16/index.html?r=19 מגזין מדיק לסל שירותי הבריאות 2019], נובמבר 2018'''</center> | ||
[[קטגוריה:גינקולוגיה]] | [[קטגוריה:גינקולוגיה]] |
גרסה אחרונה מ־12:46, 18 באוגוסט 2024
גיל המעבר - טיפול בתסמינים | ||
---|---|---|
Menopausa | ||
![]() | ||
שמות נוספים | אפשרויות הטיפול בתסמיני גיל המעבר ובהמשך חיי האישה | |
יוצר הערך | פרופסור ברי קפלן | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – גיל המעבר
עם העלייה בתוחלת החיים בעולם, כאשר תוחלת החיים של נשים בישראל היא 84 שנים והכניסה לגיל המעבר בארץ היא בגילאי 48–49 שנה לערך, הנשים בישראל חיות יותר משליש מחייהן לאחר תקופת המעבר.
עם הפסקת המחזור החודשי, הפסקה הנובעת מירידה דרמטית של ייצור האסטרוגן בשחלות, חוסר זה של אסטרוגן בגוף האישה גורם לתופעות רבות הקשורות בכל האתרים בגוף שעליהם משפיע האסטרוגן, ואתרים אלה נמצאים כמעט בכל איבר בגוף האישה.
תופעות חוסר האסטרוגן מתחילות בצורת גלי חום, הזעות לילה, הפרעות שינה, ירידה באנרגיה הכללית, ירידה בחשק המיני, וממשיכות בשינויים בריריות הנרתיק וצינורית השתן, וכל אלה כקדימון להידרדרות מתמשכת של מצב העצמות, הלב, כלי הדם ואיברים נוספים בגוף האישה.
המטרה היא, אם כן, שיפור בריאות האישה בגיל המעבר שתיעשה קודם כל על ידי הנחיות לתזונה נכונה, פעילות גופנית, הימנעות מעישון ובדיקות מונעות המומלצות בתקופה זו, כגון ממוגרפיה ובדיקת צפיפות העצם, ובהמשך טיפול תרופתי בתפירה אישית המותאמת לצורכי המטופלת.
הטיפול ההורמונלי החלופי
החוסר ההורמונלי באסטרוגן מצריך טיפול בהורמון האסטרוגן. הטיפול ניתן בעיקר להקלת התופעות הראשוניות של גיל המעבר כגלי חום, הזעות לילה, דפיקות לב מואצות והפרעות שינה, ובהמשך הטיפול נחשב למונע אפשרי או לדוחה מצבים מסוימים של מחלות כרוניות כגון בעיות במערכת המין והשתן, ירידה במסת העצם וחוזק העצם ומחלות לב וכלי דם. נשים פונות לנותני השירות הרפואי בבקשה לקבלת תשובות מוחלטות לשאלה האם להשתמש בטיפול הורמונלי חליפי. אם כן, הערכת האיזון בין התועלת והסיכון למטופלת מהווה אתגר אף לרופא המנוסה ביותר.
הסיכון בטיפול הורמונלי שונה מאישה לאישה, תלוי בסוג הטיפול, במינון, במשך הטיפול, בצורת מתן הטיפול, בגיל תחילת הטיפול ובצורך בתוסף מעבר לטיפול באסטרוגן המגן על הרחם בנשים שלא עברו כריתת רחם. קיים צורך בהתאמה אישית של הטיפול תוך הגברת היתרונות והפחתת הסיכון. יש לבחון לעיתים קרובות את היחס בין התועלת לסיכון הכרוכים בטיפול.
הטיפול ההורמונלי יעיל בעיקר בשנים הראשונות של הכניסה לתקופת המעבר וניתן להמשיכו שנים רבות בהתאם לרצון המטופלת ולהיעדר הוראות נגד, זאת תוך מעקב רפואי צמוד. אין להתחיל טיפול כאשר עברו יותר מעשר שנים מהכניסה לגיל המעבר. נשים צעירות אשר נכנסו לגיל המעבר בטרם עת זקוקות לטיפול הורמונלי לפחות עד לתאריך הצפוי של כניסה לגיל המעבר במועדה, קרי עד לגיל 50 ואז ניתן להחליט על המשך הטיפול.
בנשים שלא עברו כריתת רחם, הטיפול באסטרוגן מחייב תוספת תכשיר על מנת להגן על רירית הרחם. לרוב הדבר נעשה בעזרת אחד מסוגי הפרוגסטרונים. התכשירים ההורמונליים הנוכחיים מכילים מינון נמוך של אסטרוגן ובעקבותיו ירידה משמעותית במינון הנדרש של פרוגסטרון, ובכך ניתן ליהנות מהטיפול ללא חשש מההשפעה השלילית של הפרוגסטרון. לדוגמה, בתכשיר "Eviana", המכיל אסטרוגן במינון מינימלי ועל כן פרוגסטרון במינון זעיר.
נשים שעברו כריתת רחם נהנות מיתרון בשל העדר הצורך בתוספת פרוגסטרון ויכולות להשתמש באסטרוגן בלבד.
בחיפוש אחרי שיטות למניעת שימוש בפרוגסטרון סיסטמי (בבליעה), משתמשים בהתקן תוך רחמי, "מיתה" או "גינס", המפריש פרוגסטרון מקומי. אפשרויות נוספות הן טיפול בפרוגסטרון נרתיקי או בפרוגסטרון לא רציף, אולם הדרך הטובה ביותר היא טיפול במינון נמוך עם התוספת המועטה.
הצטרפה קבוצה טיפולית חדשה בשם "דואביב", המכילה אסטרוגן ובמקום הפרוגסטרון מכילה בזדוקסיפן, שהוא SERM (Selective Estrogen Receptor Modulator). היות שתרופות המבוססות על סלקטיביות בפעילות האסטרוגן SERM, בהתאם לקולטני אלפא ובטא, SERM ברובן מגינות על רירית הרחם ובמקביל עוזרות במניעת אוסטיאופורוזיס ומגינות על השד, היה אך הגיוני לשלב CE) Conjugated Estrogens), תערובת האסטרוגנים המוכרת ביותר, שיש לה כ-70 שנות ניסיון ומחקרים - יחד עם SERM שיגן על הרחם, העצם והשד. ה-SERM שבו בחרו להשתמש בתכשיר DUAVIVE הוא BZA) Bazedoxifene). רכיב זה הוא האנטגוניסט ביותר בקבוצת ה-SERM ברחם ולכן מספק הגנה על רירית הרחם ובמקביל מונע אוסטיאופורוזיס ונותן השפעה מיטבית על השד.
בשימוש בשילוב של CE עם BZA, נהנות המטופלות מיתרונות הטיפול באסטרוגן, יחד עם יתרונות הטיפול ב-SERM. בנוסף, בקרב נשים הסובלות מתסמיני גיל המעבר ואינן מטופלות, קיימת עלייה בצריכת שירותים רפואיים. הקלה בתסמינים תביא לירידה בצריכת שירותים אלה.
במסגרת הרפואה המותאמת אישית, יש צורך במתן מספר אופציות טיפוליות. הטיפולים ההורמונליים לגיל המעבר קיימים במגוון תכשירים לבחירה בהתאמה אישית. הם יכולים להינתן דרך הפה בבליעה או דרך העור במדבקות או משחה. יש צורך להתאים טיפול לכל מטופלת בהתאם לצורכיה ולרצונה.
במקביל להשפעות על איברים שונים בגוף, חוסר באסטרוגן גורם להידרדרות מצב הנרתיק ודרכי השתן. לכך יש טיפול מקומי הורמונלי במינון נמוך ביותר, יעיל ביותר ונטול סיכון הניתן במשחה "אובסטין" או בכדורים הנרתיקיים "ואגיפם". אלה הם טיפולים הניתנים פעמיים בשבוע למשך שנים רבות ומביאים להצערתו של הנרתיק וצינור השתן בתוך זמן קצר מתחילת השימוש ומסייעים מאוד במניעת יובש ובהרגשת דלקת באזורים אלה.
נשים הנמנעות מטיפולים הורמונליים עקב איסור בריאותי יכולות להשתמש בתחליפים כגון "סימידונה", תרופת מרשם של קוהוש שחור המסייעת במידת מה להתגבר על תופעות גיל המעבר.
קישורים חיצוניים
המידע שבדף זה נכתב על ידי פרופסור ברי קפלן - נשיא האגודה הישראלית לגיל המעבר, רכז רפואת נשים מחוז דן-פ"ת בריאות כללית, מנהל מחלקת יולדות בבית החולים מעייני הישועה