הבדלים בין גרסאות בדף "עישון - טיפול תרופתי להפסקת עישון - Smoking cessation - pharmacological treatment"
שורה 100: | שורה 100: | ||
[[קטגוריה: בריאות הציבור]] | [[קטגוריה: בריאות הציבור]] | ||
[[קטגוריה: משפחה]] | [[קטגוריה: משפחה]] | ||
− | [[קטגוריה:מדיקל מדיה | + | [[קטגוריה:מדיקל מדיה]] |
גרסה מ־13:09, 20 באוקטובר 2012
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
עישון – טיפול תרופתי להפסקת עישון | ||
---|---|---|
' | ||
יוצר הערך | ד"ר ישי לב וד"ר שני אפק ![]() |
|
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – גמילה מעישון
גמילה מעישון היא אחת ההתערבויות החשובות והיעילות ביותר ברפואה, ולכן עליה להיות חלק אינטגרלי משירותי הבריאות בישראל. יתר על כן, רובנו מעוניינים לעזור למטופלים שלנו בגמילה מעישון, מתוך הכרת הנזק שייחסך מהם. עם זאת ומתוך תפישת תהליך הגמילה כמורכב ודורש התערבות מקצועית, אנו מוצאים את עצמנו לעתים מרימים ידיים או לחלופין מציעים שימוש בכלים חלקיים בלבד. סקירה זו מתארת את ארגון תהליך הגמילה מעישון על ידי אנשי הצוות במרפאה הראשונית ובסיוע תכשירים תרופתיים. לרופא המשפחה וצוות המרפאה הראשונית יש יתרון של היכרות ארוכת שנים, זמינות ויכולת ללוות מטופל בתהליכי שינוי בהרגלים שהוכח כיעיל באיתור מטופלים מעשנים וכבסיס לתמיכה בתהליך הגמילה מעישון. המאמר מנסה לתת לצוות המרפאה ולרופא המשפחה בפרט, כלים שימושיים לסיוע למטופלים להיגמל מעישון כחלק מעבודתם השגרתית. ניתן למצוא בו פירוט מעשי לגבי תחליפי ניקוטין, תרופות מרשם לגמילה מעישון וה-ABC של גמילה מעישון - אז לעבודה!
האם עדיין מעשנים בישראל?
מגמת הירידה בשיעור העישון במהלך העשור האחרון נבלמה. צה"ל מדווח כי כ-40% מהחיילים המשתחררים מעשנים. מנתוני משרד הבריאות עולה כי 23.2% מהבוגרים בישראל מעשנים. העישון נחשב כמייצר 12.2% מעומס החולי בישראל, נוסף על מחיר שנתי עגום, הכולל את פטירתם ממחלות הקשורות בעישון של כ-10,000 מעשנים (בהווה או בעבר) ו-1,500 איש שנחשפו לעישון סביל. יותר משליש המעשנים בישראל מודים כי הם מעוניינים להיגמל מעישון, וכחמישית מהמעשנים בישראל מתכוונים להפסיק לעשן בחודש הקרוב. כ-80% מהמעשנים המנסים להיגמל ינסו לעשות זאת ללא עזרה, אך רק אחוזים בודדים מהם יצליחו להיגמל.
מדוע ממשיכים לעשן?
עישון אינו רק התמכרות גופנית אלא גם נפשית וחברתית. מדובר בעצם ב"משיכת חבל" בין גורמים המעודדים את המעשן להיגמל לבין אלו שגורמים לו להמשיך לעשן. המעשן יכול להחליט מדי פעם כי הוא מעוניין להפסיק לעשן בשל חשש לבריאותו או לבריאות הסובבים אותו, בשל המחיר הכספי של העישון, תחושות אשמה ובושה על ההתמכרות וחוסר יכולת לעמוד בפיתוי, או תחושת דחייה ממעשה העישון עצמו. מנגד קיימים שיקולים המעודדים המשך עישון, כגון: ציפייה להנאה, חשש מתסמיני הגמילה (המיידיים וארוכי הטווח) או חשש מאובדן ביטחון עצמי והמבוכה במקרה של כשל הגמילה. הקונפליקט עלול להוביל למספר תוצאות, כמו החלטה לא לחשוב על הפסקת העישון בכלל או דחיית הגמילה לנקודת זמן בלתי מוגדרת, ומצד שני, החלטה על הפסקת עישון בנקודת זמן ברורה והחלטה על התחלת תהליך הגמילה באופן מיידי ואימפולסיבי.
האם צריך להיות מומחה בייעוץ לגמילה מעישון?
רופא משפחה, יותר מכל אחד מאנשי הצוות במרפאה, ראוי שייקח על עצמו את תפקיד הסיוע בגמילה מעישון. נוסף על כך, אין צורך בידע מעמיק בשיטות התנהגותיות ופסיכולוגיות, סיוע בידי יועצים מנוסים בגמילה מעישון, בתמיכה התנהגותית ובייעוץ מונחה שלבים נמצא יעיל, אך לא נמצא הבדל בשיעורי הגמילה בין השיטות השונות כאשר תהליך הגמילה נעשה ע"י רופא המשפחה.
ה-ABC של תמיכה בגמילה מעישון ע"י הצוות הרפואי (Ask, Brief Advise, Cessation Support)
ה-ABC של תמיכה בגמילה מעישון ע"י הצוות הרפואי מתייחס לתפישה חדשה המתאימה למשאבי הזמן והכלים הנתונים בידי רופאי משפחה (תרשים זרימה). ישנם שלושה שלבים שהם הבסיס לסיוע בגמילה מעישון: התעניינות ורישום מצב העישון, ייעוץ קצר לגבי חשיבות הפסקת עישון המתייחסת למאפייני בריאותו של המטופל הייחודי (בניגוד לעצה כללית להפסקת עישון) ולבסוף, סיוע בגמילה עצמה כולל המלצה על שימוש בתחליפי ניקוטין או בתרופות מרשם. עצם ההתעניינות במצב העישון של מטופלים הוכחה יעילה בעידוד הפסקות עישון באחוזים בודדים. ייעוץ קצר וספציפי מביא לאחוזי ההצלחה גבוהים של כ-10% בגמילה מעישון למשך שנה לפחות, אך לעתים אינו אינטנסיבי דיו כדי לעודד גמילה השורדת שנים ארוכות (בעיקר במעשנים עם תלות ניכרת בניקוטין). תוספת תחליפי ניקוטין מסוגים שונים או טיפול בבופרופיון או צ'מפיקס יעלו את שיעורי ההצלחה במעקב של שנה ל-30%-20% (טבלה 1 לגבי שימוש בתחליפי ניקוטין ובתכשירים תרופתיים במרשם לגמילה מעישון).
ההמלצה כיום היא לא לווסת את השימוש באמצעים לגמילה מעישון ולהציע לרוב המעשנים המסכימים לתהליך הגמילה את עזרת רופא המשפחה והמרפאה הראשונית, קבוצת תמיכה לגמילה מעישון ושילוב של לפחות שני סוגים של תחליפי ניקוטין (מדבקה ואחד מהבאים: מסטיק/סוכרייה/משאף) או תרופות במרשם או שילובים שלהם.
כל האמצעים לגמילה מעישון יגרמו במשולב לשיעורי גמילה של כ40%-30%- לאחר שנה. השיקולים לבחירה של הטיפול הפרמקולוגי לגמילה מעישון והקווים העיקריים מובאים לפניכם בטבלה 2 .
דגשים לגבי אוכלוסיות שונות
- מעשנים קלים או מעשנים בנסיבות חברתיות
כשליש מהמעשנים בישראל נחשבים מעשנים קלים של פחות מ-10 סיגריות ליום, לגביהם אין כמעט מחקרים שבדקו יעילות התערבות בגמילה מעישון ושימוש בעזרי גמילה. מספר הסיגריות ליום אינו נחשב למדד טוב של כמות הניקוטין ומידת ההתמכרות בשל הבדלים בתכיפות השאיפות ונפח השאיפה. תמיכה בגמילה המוצעת למעשנים סיגריות בודדות יכולה לכלול תחליפי ניקוטין קצרי טווח, כגון: מסטיק ניקוטין או לכסניות ניקוטין.
- נשים בהיריון ומיניקות
כמחצית מהמעשנות וכרבע מכלל הנשים מעשנות במהלך ההיריון, תופעה הקשורה בנזק לאם ובמיוחד לעובר ולתינוק. נוסף על כך, בהיריון עולה הפירוק המטבולי של הניקוטין ב-30%, והמעשנת עלולה לעשן יותר רק כדי לשמור על רמה יציבה של ניקוטין. התוצאה של זה היא חשיפה גבוהה יותר לרעלים הנוספים שבסיגריות. ייתכן שבשל כך, התערבות להפסקת עישון בתקופה זו פחות יעילה. כיום מומלץ שימוש בתחליפי ניקוטין קצרי טווח בלבד ובמינון רגיל והימנעות ממדבקות, הנותנות אפקט מעבר ל-12 שעות ביממה, זאת אף שהוכח כי אין נזק לעובר בשל השימוש בתחליפי ניקוטין. ניקוטין מופיע בחלב האם, אך בשל הספיגה הירודה שלו במעי, אין ספיגה משמעותית בתינוק. יש להמליץ לאישה מיניקה על המשך הנקה למרות שימוש בתחליפי ניקוטין. בארץ אין המלצה ברורה לגבי טיפול פרמקולוגי בהיריון לגמילה מעישון, וחשוב לציין כי ה-FDA עדיין מדרג שימוש בתחליפי ניקוטין בדרגת סיכון D, זאת אף שהטיפול מקובל בקווים מנחים באנגליה, כמובן לאחר דיון עם המעשנת בהיריון על יתרונות וחסרונות הטיפול.
מעשנים הסובלים ממחלת לב וכלי דם
בעבר הועלו ספקות לגבי בטיחות השימוש בתחליפי ניקוטין במטופלים עם רקע של מחלת לב וכלי דם. במחקר עוקבה גדול סקרו בקרב 30,000 מטופלים את הקשר בין רישום תחליפי ניקוטין והיארעות של תחלואה כלילית. לא נצפתה היארעות גבוהה יותר של התקפי לב, אירועים מוחיים או מוות בשל השימוש בתחליפי ניקוטין, כולל בקרב מטופלים לאחר התקפי לב ואירועים מוחיים. מחקר זה מצטרף למחקרים התערבותיים קטנים יותר שהוכיחו את בטיחות תחליפי הניקוטין באוכלוסייה זו. רוב המומחים ממליצים על שימוש בתחליפי ניקוטין במעשנים הסובלים ממחלות לב וכלי דם וכבר משבועיים עד חודש לאחר אירוע לבבי או מוחי חריף. תרופת הבופרופיון הוכחה בטוחה בחולי לב עם מחלה חריפה ויציבה, וממצאים דומים צפויים להיות מפורסמים בקרוב לגבי ורניכלין ויעילותו בסובלים ממחלת לב יציבה.
- מתבגרים
מחקרים במתבגרים מצאו כי תחליפי ניקוטין בטוחים, אך הם בעלי יעילות גבולית. לכן, יש להציעם רק כאשר יש סיפור ברור הכולל כישלונות חוזרים בגמילה מעישון, דחפים ברורים לעשן או תסמינים של גמילה. יש לקחת בחשבון את המשמעות החברתית וכלפי ביה"ס של שימוש באמצעים גלויים, ולכן רצוי להציע מדבקות ניקוטין במידת הצורך.
לסיכום, אין ספק כי המטופל שנגמל מעישון, עשה את הצעד החשוב ביותר מבחינה בריאותית לעצמו ולמשפחתו. נגמל מעישון זקוק להרבה תמיכה וחיזוק לפני תחילת התהליך ועד חודשים ושנים לאחר הפסקת העישון, מרופא המשפחה המומחה וצוות המרפאה הראשונית. גמילה מעישון היא אחד האתגרים הגדולים לקשר בין רופא המשפחה למטופל המעשן, ויש לנסות ולשלב את מרב הכלים ההתנהגותיים והתרופתיים הקיימים מתוך היענות למאפיינים ולצרכים של המטופל המסוים. יש להסביר למטופלים מעשנים ולמשפחותיהם, כי סיוע בגמילה מעישון הוא מתפקידנו ומחובתנו ובוודאי מיכולתנו כרופאי משפחה וכצוות המרפאה ושירותי הבריאות שבהם המטופל מבוטח.
ביבליוגרפיה
- West R, Shiffman S. Smoking cessation: fast facts. Oxford: Health Press 2007
- Ministry of health. New Zealand Smoking Cessation Guidelines. AUG 2007. Accessed at http://www.moh.govt.nz
- USDHHS 2000. Treating Tobacco Use and Dependence. Rockville, MD. United States Department of Health and Human Services, Agency for Healthcare Research Quality
- משרד הבריאות. דוח שר הבריאות על מצב העישון בישראל לשנים 2006-2005. משרד הבריאות – המרכז הלאומי לבקרת מחלות, פרסום 301
- Aveyard P, West R. Managing smoking cessation. BMJ 2007;335:37-41
- ישי לב וחבריו. הכנס הראשון של העמותה הרפואית למניעה וגמילה מעישון בישראל. הרפואה 2007. 146 (ה')
- Dempsey DA, Benowitz NL. Risks and Benefits of Nicotine to aid smoking cessation during pregnancy. Drug Safety 2001 24(4):277-322
- Fagestrom K. New Development in NRT. Presentation given in the 2005 UK National Smoking Cessation Conference. Accessed on Septmeber 2007 at http://www.uknscc.org/2005_uknscc/speakers/karl_fagestrom.html
- Hughes JR. An algorithm for optimal smoking cessation treatment. Presentation given in the 2005 UK National Smoking Cessation Conference. Accessed on Septmeber 2007 at http://www.uknscc.org/2007_uknscc/intro.html
- Health Ministry. The Israel Drug Registry. Israel Health Ministry Internet Website. Accessed on September 2007 at http://www.health.gov.il/units/pharmacy/trufot/
- Okuyemi K, et al. Intervention to facilitate smoking cessation. American Family Physician 2006;74(2):262-271
- Stapleton JA, et al. Prescription of transdermal nicotine patches for smoking cessation in general practice: evaluation of cost effectivness. Lancet 1999;354:210-215
- Hubbard R, et al. Use of nicotine replacement therapy and the risk of acute myocardial infarction, stroke and death. Tobacco Control 2005;14:416-421
- Crane Rob. The most addictive drug, the most deadly substance: smoking cessation tactics for the busy clinician. Prim Care Clin Office Pract 2007;34:117-135
- Etter JF, Stapleton JA. Nicotine replacement therapy for long-term smoking cessation: a meta analysis. Tobacco Control 2006;15:280-285
- Etter JF, Burri M, Stapleton JA. The impact of pharmaceutical company funding on results of randomized trials of nicotine replacement therapy for smoking cessation: a meta analysis. Addiction 2007;102(5):815-822
- Badder P, Mcdonald P, Selby P. An algorithm for tailoring pharmacotherapy for smoking cessation: results from a Delphi panel of international experts. Tob Cntrol 2009;18:34-42
קישורים חיצוניים
- טיפול תרופתי להפסקת עישון, מדיקל מדיה
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר ישי לב - שירותי בריאות כללית והחוג לרפואת משפחה בירושלים, העמותה הרפואית למניעה וגמילה מעישון בישראל וד"ר שני אפק - שירותי בריאות כללית, המחלקה לרפואת משפחה, מרכז רפואי מאיר, כפר סבא; העמותה הרפואית למניעה וגמילה מעישון בישראל