הבדלים בין גרסאות בדף "כאבי פנים וראש - Facial pain and headache"
ערן רוזנטל (שיחה | תרומות) מ (קישור לוויקיתרופות) |
|||
(16 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
− | |||
− | |||
{{מחלה | {{מחלה | ||
|תמונה= | |תמונה= | ||
שורה 13: | שורה 11: | ||
|אחראי הערך= | |אחראי הערך= | ||
}} | }} | ||
+ | '''כאבי פנים וראש''' חולקים מנגנונים פתופיזיולוגיים רבים באזור אנטומי בעל עצבוב משותף [העצב המשולש (Trigeminal nerve)], ומערכת כלי דם אחת [עורק התרדמה (Carotid artery)]. עם זאת, תסמונות של [[כאב]] חריף או כרוני באזור הפנים הן ייחודיות לאזור, ודורשות ידע אבחנתי וטיפולי מיוחד. | ||
− | + | כאב הפנים החריף השכיח ביותר הוא כאב שיניים. מקורות כאב נוספים בחלל הפה הם רקמות התמיכה של השיניים [מסב-השן (Periodontium)], החניכיים ואזורים אחרים של רירית הפה. הרקע לכאב הוא בדרך כלל תהליך דלקתי חריף הנובע מזיהום חיידקי או נגיפי. | |
− | כאב | + | כאב הפנים הכרוני השכיח ביותר הוא הכאב הטמפורומנדיבולרי (Temporomandibular), שמקורו בשרירי הלעיסה ובמפרקי הלסת. נוסף על הכאב הטמפורומנדיבולרי, שהוא כאב במערכת ה[[שרירים]] והשלד (Musculoskeletal), ניתן לאבחן בפנים גם כאב נוירו-וסקולרי (Neurovascular) ו[[כאב נוירופתי]] (Neuropathic). |
− | + | תסמונות הכאב הנוירו-וסקולרי השכיחות בפנים הן: | |
− | [[כאב ראש מצררי]] (Cluster headache) | + | *[[מיגרנה]] (Migraine) |
− | הכאב הנוירופתי הוא משני סוגים: התקפי וכרוני-ממושך. [[ניורלגיה של העצב המשולש]] (Trigeminal neuralgia) שייך לסוג הראשון, ההתקפי. הסוג השני, הכרוני-ממושך, הוא בדרך כלל תוצאה של פגיעה עצבית לרוב מכנית-חבלתית, מהתערבות ניתוחית (כגון: שתלי שיניים) או תאונת דרכים, או שלאחר זיהום | + | *[[כאב ראש מצררי]] (Cluster headache) |
+ | *[[כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי]] (Paroxysmal hemicrania) | ||
+ | *[[כאב פנים נוירו-וסקולרי]] (Neurovascular orofacial pain) | ||
+ | |||
+ | הכאב הנוירופתי הוא משני סוגים: התקפי וכרוני-ממושך. [[ניורלגיה של העצב המשולש]] (Trigeminal neuralgia) שייך לסוג הראשון, ההתקפי. הסוג השני, הכרוני-ממושך, הוא בדרך כלל תוצאה של פגיעה עצבית, לרוב מכנית-חבלתית, מהתערבות ניתוחית (כגון: שתלי שיניים) או תאונת דרכים, או שלאחר זיהום נגיפי, כמו במקרה של כאב עצבי שלאחר [[הרפס]] (Post herpetic neuralgia). | ||
==הקדמה == | ==הקדמה == | ||
− | החלוקה הנהוגה בין כאבי פנים לכאבי ראש נובעת בעיקר מן העובדה שכאבי פנים הוגדרו בתחילת המאה שעברה כנובעים מהפרעות במשנן (Dentition) ובמפרקי הלסת. התוצאה הייתה שעיקר הטיפול בכאבי הפנים הופקד בידם של רופאי השיניים. דבר זה, הרחיק את התחום של כאבי פנים, שלהם מנגנונים משותפים רבים עם מנגנוני כאב הראש, מהזרם המרכזי ברפואה ובמיוחד מתחום כאבי הראש. עם זאת, יש להדגיש שהרבה תסמונות של כאב חריף או כרוני באזור הפנים הן ייחודיות לאזור, ודורשות ידע אבחנתי וטיפולי מיוחד. | + | החלוקה הנהוגה בין כאבי פנים לכאבי ראש, נובעת בעיקר מן העובדה שכאבי פנים הוגדרו בתחילת המאה שעברה כנובעים מהפרעות במשנן (Dentition) ובמפרקי הלסת. התוצאה הייתה שעיקר הטיפול בכאבי הפנים הופקד בידם של רופאי השיניים. דבר זה, הרחיק את התחום של כאבי פנים, שלהם מנגנונים משותפים רבים עם מנגנוני כאב הראש, מהזרם המרכזי ברפואה ובמיוחד מתחום כאבי הראש. עם זאת, יש להדגיש שהרבה תסמונות של כאב חריף או כרוני באזור הפנים הן ייחודיות לאזור, ודורשות ידע אבחנתי וטיפולי מיוחד. |
+ | |||
+ | בשנת 2008, יצא לאור ספר המאחד את שני התחומים, כאבי פנים וראש, ומקיף את תחום כאבי הפנים במלואו {{הערה|שם=הערה1| Sharav Y, Benoliel R. Orofacial Pain & Headache. Mosby, Elsevier, Edinburgh 2008 }}. ספר זה זכה לציון לשבח על ידי אגודת הרופאים באנגליה (British medical association) כאחד הספרים הטובים ביותר שיצאו לאור ברפואה בשנה זו. | ||
− | + | הכאב השכיח ביותר באזור הפנים נובע מן השיניים והרקמות הסמוכות לשיניים (טבלה 1). זהו לרוב כאב חריף, מקורו דלקתי, והוא מתפתח על רקע זיהומי. הכאב הטמפורומנדיבולרי, שמקורו בשרירי הלעיסה וב[[TMJ|מפרק הטמפורומנדיבולרי]] (TMJ,{{כ}} Temporomandibular joint), הוא הכאב הכרוני השכיח ביותר באזור הפנים. נוסף על הכאב הטמפורומנדיבולרי, שהינו במערכת השרירים והשלד, ניתן לאבחן בפנים גם כאב נוירו-וסקולרי וכאב נוירופתי (טבלאות 7,4,3,2). כמו כן, יש תסמונות כאב כרוני אחרות, שמקורן פחות ברור, דוגמת [[תסמונת הפה השורף]], ואשר נהוג לקבצן תחת הכותרת של כאב פנים בלתי טיפוסי (Atypical facial pain). | |
− | + | == הפרעות כאב התקפי == | |
− | ==כאב חריף מחלל הפה == | + | === כאב חריף מחלל הפה === |
− | ניתן לחלק את הכאב החריף מחלל הפה לכאב שיניים | + | ניתן לחלק את הכאב החריף מחלל הפה לכאב שיניים [שמקורו בדנטין (Dentin) ובמוך השן], כאב מרקמות התמיכה של השן (Periodontal-periapical and lateral), ומן החניכיים (כגון כאב הנובע מדחיסת מזון או מדלקת כיבית-נמקית), וכן מנגעים ברקמות הפה האחרות, כמו הלשון והלחיים (כגון [[אפטות]] או זיהום נגיפי) (טבלה 1). |
− | + | ;כאב שמקורו בשיניים | |
− | כאב מדנטין מתעורר עקב גירוי חיצוני, כמו מאכלים קרים, חמים או מתוקים. הכאב קצר ונעלם עם הפסקת הגירוי. הכאב בינוני בעצמתו ואיננו ממוקם היטב. לרוב סיבת הכאב קשורה לנגע [[עששתי]] (Caries) שניתן לאבחון בראייה ישירה או באמצעות | + | כאב מדנטין מתעורר עקב גירוי חיצוני, כמו מאכלים קרים, חמים או מתוקים. הכאב קצר ונעלם עם הפסקת הגירוי. הכאב בינוני בעצמתו ואיננו ממוקם היטב. לרוב סיבת הכאב קשורה לנגע [[עששת|עששתי]] (Caries) שניתן לאבחון בראייה ישירה או באמצעות [[צילום רנטגן]] (X-ray). הטיפול כולל ניקוי העששת וסתימה. הכאב חולף עם סיום הטיפול. |
− | כאב מ[[דלקת מוך השן]] (Pulpitis) הוא עצמוני (Spontaneous), חזק ביותר, התקפי, עם הפסקות ללא כאב בין ההתקפים. משך ההתקף מכמה דקות ועד לשעה. הכאב מתעורר או מתחזק עקב מאכלים קרים, חמים או לעיסה ולחץ על השן הפגועה. הכאב מעיר משינה. מקור הכאב קשה למיקום ונעשה על ידי גירוי קור, שן אחר שן, עד שהגירוי מעורר כאב חזק בשן הפגועה. סיבת הכאב | + | כאב מ[[דלקת מוך השן]] (Pulpitis) הוא עצמוני (Spontaneous), חזק ביותר, התקפי, עם הפסקות ללא כאב בין ההתקפים. משך ההתקף מכמה דקות ועד לשעה. הכאב מתעורר או מתחזק עקב מאכלים קרים, חמים או לעיסה ולחץ על השן הפגועה. הכאב מעיר משינה. מקור הכאב קשה למיקום ונעשה על ידי גירוי קור, שן אחר שן, עד שהגירוי מעורר כאב חזק בשן הפגועה. סיבת הכאב היא דלקת של מוך השן בעקבות חדירת זיהום מתהליך עששתי עמוק. הטיפול המתאים הוא באמצעות טיפול שורש הכולל הרחקת מוך השן (Pulp extirpation). |
הכאב חולף, בדרך כלל, מיד עם סיום הטיפול. הטיפול האנטיביוטי איננו יעיל בכאב ממוך השן, ובמצבי חירום, עד לקבלת הטיפול המתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה באמצעות תרופות משככות כאב המשמשות בדיכוי כאב חזק, כולל שימוש ב[[אופיאטים]] (Opiod's). | הכאב חולף, בדרך כלל, מיד עם סיום הטיפול. הטיפול האנטיביוטי איננו יעיל בכאב ממוך השן, ובמצבי חירום, עד לקבלת הטיפול המתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה באמצעות תרופות משככות כאב המשמשות בדיכוי כאב חזק, כולל שימוש ב[[אופיאטים]] (Opiod's). | ||
− | + | ;כאב שמקורו ברקמת מסב-השן (Periodontium) | |
− | כאב שמקורו ברקמת מסב-השן הוא עצמוני, ממושך ומתגבר בלעיסה. מיקום הכאב מדויק וממוקד לשן הנגועה. עצמת הכאב בינונית עד חזקה ולעתים מלווה בתחושה של שן "גבוהה" בפה, ונפיחות באזור הפנים. השן הנגועה מאותרת באמצעות נקישה על השיניים, כדי לזהות את השן הרגישה לניקוש. סיבת הכאב | + | כאב שמקורו ברקמת מסב-השן הוא עצמוני, ממושך ומתגבר בלעיסה. מיקום הכאב מדויק וממוקד לשן הנגועה. עצמת הכאב בינונית עד חזקה ולעתים מלווה בתחושה של שן "גבוהה" בפה, ונפיחות באזור הפנים. השן הנגועה מאותרת באמצעות נקישה על השיניים, כדי לזהות את השן הרגישה לניקוש. סיבת הכאב היא זיהום חריף של הרקמה התת-שינית. מקור הזיהום יכול להיות מחלל המוך ותעלות שורש השן, ואז הדלקת מתרכזת באזור חוד השורש (Periapical periodontitis), או מכיס חניכיים עמוק, ואז הדלקת נמצאת בצד השן (Lateral periodontitis). |
− | (Lateral periodontitis). | ||
− | כשמקור הכאב הוא המוך, יש לבצע טיפול שורש. כשהמקור מכיס חניכיים תבוצע גרידה, שטיפה וניקוי של כיס החניכיים. בשני המקרים קיימת לעתים התוויה למתן אנטיביוטיקה נוסף על הטיפול המקומי. הכאב חולף כ-48 | + | כשמקור הכאב הוא המוך, יש לבצע טיפול שורש. כשהמקור מכיס חניכיים, תבוצע גרידה, שטיפה וניקוי של כיס החניכיים. בשני המקרים קיימת לעתים התוויה למתן אנטיביוטיקה נוסף על הטיפול המקומי. הכאב חולף כ- 24-48 שעות ממועד הטיפול. במצבי חירום, עד לקבלת טיפול מתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה במתן אנטיביוטיקה ומשככי כאב. |
− | + | ;כאב שמקורו בחניכיים | |
דחיסת מזון מתעוררת לאחר לעיסה של מזון סיבי הנדחס בין שתי שיניים, שנקודת המגע ביניהן לקויה. הכאב מלווה בתחושת כאב ולחץ ביו השיניים, וניתן להקל את הכאב על ידי סילוק שאריות המזון באמצעות קיסם שיניים. בבדיקה נראות שאריות מזון, והפטמה (Papilla) של החניכיים מודלקת, רגישה למגע ומדממת בקלות. שתי השיניים הגובלות במקום הכאב רגישות לניקוש. לרוב ניתן לאבחן עששת סמוכה, ושחזור נקודת המגע בין השיניים, בדרך כלל באמצעות סתימה, פותר את הבעיה. | דחיסת מזון מתעוררת לאחר לעיסה של מזון סיבי הנדחס בין שתי שיניים, שנקודת המגע ביניהן לקויה. הכאב מלווה בתחושת כאב ולחץ ביו השיניים, וניתן להקל את הכאב על ידי סילוק שאריות המזון באמצעות קיסם שיניים. בבדיקה נראות שאריות מזון, והפטמה (Papilla) של החניכיים מודלקת, רגישה למגע ומדממת בקלות. שתי השיניים הגובלות במקום הכאב רגישות לניקוש. לרוב ניתן לאבחן עששת סמוכה, ושחזור נקודת המגע בין השיניים, בדרך כלל באמצעות סתימה, פותר את הבעיה. | ||
− | [[דלקת מסב-הכותרת]] (Pericoronitis) הוא כאב חניכיים, הקשור בדרך כלל לשן בינה בלסת התחתונה, שלא סיימה את בקיעתה. רקמת החניכיים סביב כותרת השן מודלקת, רגישה מאוד למגע ומדממת בקלות. הכאב חזק, ממושך ומלווה לעתים בקושי לפתיחת הפה | + | [[דלקת מסב-הכותרת]] (Pericoronitis) הוא כאב חניכיים, הקשור בדרך כלל לשן בינה בלסת התחתונה, שלא סיימה את בקיעתה. רקמת החניכיים סביב כותרת השן מודלקת, רגישה מאוד למגע ומדממת בקלות. הכאב חזק, ממושך ומלווה לעתים בקושי לפתיחת הפה- [[טריזמוס]] (Trismus), בגלל חדירת הזיהום לאזור המוגבל על ידי שריר הפטריגואיד הפנימי (Medial pterygoid). הטיפול כולל ניקוי ושטיפה של כיס החניכיים סביב כותרת השן. אם קיים טריזמוס יש לתת אנטיביוטיקה. במצבי חירום, עד לקבלת טיפול מתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה במתן אנטיביוטיקה ומשככי כאב. |
[[דלקת כיבית נמקית של החניכיים]] (Necrotizing ulcerative gingivitis) מתבטאת בכאב ודימום בגבול החניכיים, מלווה בריח רע ולרוב מפושטת בכל הפה. בבדיקה ניתן לראות נמק בגבול החניכיים וכיבים. מגע בחניכיים מלווה בדימום ובכאב. הטיפול כולל גרידה עדינה של החניכיים, שטיפה בחומרי חיטוי מחמצנים, ולעתים מתן אנטיביוטיקה. | [[דלקת כיבית נמקית של החניכיים]] (Necrotizing ulcerative gingivitis) מתבטאת בכאב ודימום בגבול החניכיים, מלווה בריח רע ולרוב מפושטת בכל הפה. בבדיקה ניתן לראות נמק בגבול החניכיים וכיבים. מגע בחניכיים מלווה בדימום ובכאב. הטיפול כולל גרידה עדינה של החניכיים, שטיפה בחומרי חיטוי מחמצנים, ולעתים מתן אנטיביוטיקה. | ||
שורה 59: | שורה 63: | ||
[[קובץ: Facepain11.JPG|מרכז]] | [[קובץ: Facepain11.JPG|מרכז]] | ||
− | ==כאב | + | == הפרעות כאב כרוני == |
− | + | === כאב פנים כרוני === | |
− | + | הכאב הכרוני השכיח ביותר באזור הפנים הוא כאב במערכת השרירים והשלד, שמקורו בשרירי הלעיסה והצוואר או במפרק הטמפורומנדיבולרי. מקורות כאב אחרים בפנים קשורים למנגנונים דמויי מיגרנה, כמו כאב פנים נוירו-וסקולרי או כאב ראש מצררי, וכאב נוירופתי כמו ניורלגיה של העצב המשולש, או כאב לאחר חבלה לעצב (טבלאות מס' 7,4,3,2). יש להדגיש, שבדומה לכאב כרוני במקומות אחרים בגוף, כאב כרוני באזור הפנים אינו מגיב לתרופות משככות כאב, ותרופות מתחומים שונים, כמו תרופות נוגדות [[לחץ דם]], נוגדות [[אפילפסיה]] ונוגדות [[דיכאון]] הן התרופות הנבחרות. | |
− | כאב | + | === כאב פנים במערכת השרירים והשלד === |
− | + | כאב ממקור שרירי מתרכז בזווית הלסת ובקדמת האוזן, ויכול להקרין לאזורים מרוחקים אחרים בפנים. הכאב לרוב חד-צדדי, עמום, ממושך, כרוני, יום-יומי, משבועות עד חודשים ושנים. הכאב מתחזק בלעיסה ובפיהוק, ואינו מעיר מן השינה. מקור הכאב בשרירי הלעיסה והצוואר, ולכן הכאב מפושט ומיוחס לאזורים רחוקים יותר, כמו שיניים, אזור האוזן וסביב העין. השרירים המעורבים כמקור לכאב רגישים למישוש, לרוב חד-צדדיים, וניתן לזהות נקודות ייחוס (Trigger points). לעתים פתיחת הפה מוגבלת (פחות מ-40 מילימטר בין השיניים החותכות). | |
− | + | הטיפול כולל התקנת [[סד לילה]], [[פיזיותרפיה]] (הניתנת בדרך כלל כתרגול עצמי) ומתן [[Elatrol]]{{כ}} (Amitriptyline) במינון נמוך (10-20 מיליגרם ליום). תרופות משככות כאב בדרך כלל אינן יעילות (טבלה 2). | |
− | בבדיקה, מפרק הלסת רגיש למישוש ולהעמסה ולעתים נשמע קליק בפתיחה ובסגירה (Reciprocal click). הטיפול כולל מתן [[נוגדי דלקת]], לעתים שימוש בסד, | + | כאב שמקורו במפרק הטמפורומנדיבולרי מתרכז באזור המפרק, ובדרך כלל יותר ממוקד מכאב שמקורו בשרירים. הכאב מתגבר בלעיסה, מלווה בהגבלה ולרוב גם בסטייה בפתיחת הפה ובקשיי לעיסה ופיהוק. לעתים מלווה הכאב ברעשים (קליק) במפרק הלסת. ההפרעה יכולה להימשך חודשים עד שנים. בבדיקה, מפרק הלסת רגיש למישוש ולהעמסה, ולעתים נשמע קליק בפתיחה ובסגירה (Reciprocal click). הטיפול כולל מתן [[נוגדי דלקת]], לעתים שימוש בסד, [[t:אלטרול - Elatrol|Elatrol]] ו[[שטיפת המפרק]] (Arthrocentesis) (טבלה 2). |
[[קובץ: Facepain18.JPG|מרכז]] | [[קובץ: Facepain18.JPG|מרכז]] | ||
− | ==כאב | + | == תסמונות כאב נוירו-וסקולריות == |
− | לכאב הנוירו-וסקולרי באזור הראש והפנים מספר מאפיינים משותפים (טבלה 3), הכוללים | + | לכאב הנוירו-וסקולרי באזור הראש והפנים מספר מאפיינים משותפים (טבלה 3), הכוללים כאב תקופתי (Periodic) חזק, חד-צדדי, פועם ולרוב מעיר מן השינה. לכאב מתלווים סימנים מקומיים, כגון דמיעה ואודם בעין, [[גודש באף]] ונזלת חד-צדדית ונפיחות של הלחי. נוסף על כך, יש [[בחילה]] עד ל[[הקאה]], ואור, רעש ו[[מאמץ גופני]] מחמירים את הכאב ואינם נסבלים. |
עם הכאבים הנוירו-וסקולריים של הראש והפנים נמנים (טבלה 4): | עם הכאבים הנוירו-וסקולריים של הראש והפנים נמנים (טבלה 4): | ||
שורה 84: | שורה 88: | ||
[[קובץ: Facepain17.JPG|מרכז]] | [[קובץ: Facepain17.JPG|מרכז]] | ||
− | + | [[קובץ: facepain16.JPG|מרכז]] | |
− | + | === [[מיגרנה]] (Migraine) === | |
− | + | מיגרנה מתבטאת בכאב ראש חד-צדדי, חזק, פועם, המלווה ב[[אי סבילות לאור]] (Photophobia) ובהרגשת בחילה. מאמץ גופני מחמיר את הכאב. הכאב התקפי ונמשך ממספר שעות עד ליומיים. תדירות ההתקפים משתנה ונעה ממספר התקפים לחודש עד כמה לשנה (טבלה 4). בפחות מרבע של המקרים קודמת להתקף הכאב הפרעה בראייה בצורת כתמים עיוורים, הבזקי אור ועיוותי ראייה אחרים (Migraine with aura). הטיפול תלוי בתדירות ההתקפים, וכאשר תדירותם עולה על 4 בחודש, רצוי להשתמש בטיפול מניעתי (Prophylactic). אם ההתקפים נדירים יותר הטיפול המומלץ הוא מיידי (Abortive). | |
− | + | === [[כאב ראש מצררי]] (Cluster headache) === | |
− | + | כאב ראש מצררי זהו כאב התקפי חזק ביותר, וממוקם סביב לארובת העין. התקפי הכאב מתרכזים בדרך כלל בתקופה פעילה של 4-12 שבועות, אחת לשנה עד שנתיים (ומכאן שמה של התסמונת). התקף הכאב נמשך מ-15 דקות עד 120 דקות, ובדרך כלל 30-45 דקות. בזמן ההתקף החולה שרוי באי שקט ונוטה להתרוצץ בחדר, זאת בניגוד להתקף מיגרנה המלווה בהתכנסות למקום שקט וחשוך עם תנועה מזערית. בתקופה הפעילה הכאב הוא יום-יומי, ולרוב לא יותר מהתקף אחד ביממה. הכאב מלווה בסימנים אוטונומיים (Autonomic) כגון דמיעה ואודם בעין, ומלאות ונזלת מן האף בצד הכואב (טבלה 4). | |
− | + | הטיפול המיידי כולל מתן חמצן בקצב של 8 ליטר לדקה, במשך 15 דקות, וכן [[Imitrex]]{{כ}} (Sumatriptan) תוך-אפי (Intranasal). הטיפול המניעתי המומלץ הוא באמצעות [[Verapamil]] ו[[סטרואידים]] (טבלה 6 ו-7). | |
− | + | [[קובץ: Facepain15.JPG|מרכז]] | |
− | + | [[קובץ: Facepain14.JPG|מרכז]] | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | [[ | + | === [[כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי]] (Paroxyasmal hemicrania) === |
− | + | כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי מתאפיין בהתקפים רבים (עד 30) ליום, כל התקף נמשך מספר דקות. הכאב חזק, חד-צדדי, באזור הרקה וצד הפנים. לכאב מצטרפים המאפיינים שתוארו בכאב ראש מצררי, כמו דמיעה ואודם בעין, וכן גודש ונזלת בנחיר של הצד הכואב. הכאב מגיב היטב ל-[[Indomethacin]] הניתן במינונים של 25-300 מיליגרם ליום. יש ללוות את הטיפול ב-[[Omeprazole]] למניעת גירוי בקיבה ויצירת [[כיב קיבה]] (טבלה 4). | |
− | + | === [[כאב פנים נוירו-וסקולרי]] (Neurovascular orofacial pain) === | |
− | |||
− | + | כאב נוירו-וסקולרי יכול להופיע בחלל הפה ובשיניים. אופי הכאב והסימנים הנלווים כוללים את המאפיינים המשותפים לכאבי ראש ופנים וסקולריים (טבלה 3). כשהכאבים מתמקדים בשיניים, הם דומים לאלה של דלקת מוך השן, ובמקרים רבים מבוצעים טיפולי שורש שלא לצורך. הכאב מגיב היטב לטיפול מניעתי ב-[[Propranolol]] או ב-Elatrol ולטיפול מיידי ב-[[NSAID]]. | |
− | + | קיימים חילוקי דעות אם כאב פנים נוירו-וסקולרי הוא יחידה אבחנתית העומדת בפני עצמה או שהוא סוג של מיגרנה. הדבר דומה ביחס לכאב ראש מצררי, שנחשב לסוג של מיגרנה, או ביחס לכאב ראש חצי-גולגולתי התקפי, שעם התגלותו נחשב לצורה מיוחדת של כאב ראש מצררי. עם זאת, ישנה הצדקה לאפיון כאב פנים נוירו-וסקולרי כיחידה אבחנתית נפרדת מהמיגרנה. ישנו פרופיל שונה בין השניים, המתבטא בין השאר במיקום הכאב, בגיל התחלה ובסימנים נלווים. מנגנון כאב שיניים נוירו-וסקולרי דומה בעיקרון למנגנון המתואר במיגרנה ובכאבי פנים נוירו-וסקולריים אחרים (טבלה 4). | |
− | + | == כאב פנים נוירופתי == | |
− | + | שתי צורות עיקריות קיימות לכאב נוירופתי, האחת, ההתקפית-נוירלגית והשכיחה מתוכן- הנוירלגיה של העצב המשולש (טבלה 5), והאחרת, כרונית-ממושכת וקשורה לרוב לחבלה בעצבים תחושתיים. | |
− | + | הנוירלגיה של העצב המשולש מאופיינת בכאב התקפי חזק ביותר, באיכות זרם חשמלי, הנמשך כ- 30-45 שניות, ומתעורר לאחר מגע בפנים או גירוי אחר בלתי מכאיב כמו רטט או משב רוח. בין התקפי הכאב אין כאב כלל. הכאב אינו מעיר מן השינה בדרך כלל, ואינו מלווה בהפרעות תחושה. גיל ההופעה מגיל 50 עד 60 שנה (טבלה 5). התרופה הנבחרת להפסקת הכאב היא [[Carbamazepine]] (בטבלה 8). | |
− | + | [[הפרעה קדם-נוירלגית של העצב המשולש]] (Pretrigeminal neuralgia), היא הפרעה המופיעה לעתים (בכ-18% מן המקרים) לפני שמתפתחת נוירלגיה קלאסית של העצב המשולש. סימניה הרבה פחות ברורים מאלה של הנוירלגיה של העצב המשולש, הכאב ממושך ואינו בעל אופי חשמלי. הוא אינו מעיר מן השינה ומתעורר לעתים קרובות לאחר גירוי, כמו דיבור או צחצוח שיניים. הכאב מגיב למתן Carbamazepine. | |
− | + | ישנן צורות אחרות של כאב פנים נוירופתי-התקפי (טבלה 5). | |
− | + | הכאב בעל האופי הכרוני הקשור לניתוק של עצבים תחושתיים (Deafferentation) הוא מתמשך, קבוע ואינו מעיר מן השינה. הכאב קשור לעתים קרובות לחבלה קודמת, כמו עקירת שן או טיפול שורש, ויכול להתאים גם לקטגוריה של [[תסמונת הכאב האזורית המורכבת]] סוג 1 (CRPS I,{{כ}} Complex Regional Pain Syndrome, Type I). לאחרונה מתרבים המקרים המופיעים לאחר השתלת שיניים. הכאב עקשן והטיפול בו קשה. | |
− | + | צורה אחרת של כאב נוירופתי כרוני באזור הפנים יכול הופיע לאחר זיהום של [[שלבקת חוגרת]] (Herpes zoster), ואינו שונה מהותית מכאב עצבי שלאחר הרפס במקומות אחרים בגוף. | |
[[קובץ: facepain13.JPG|מרכז]] | [[קובץ: facepain13.JPG|מרכז]] | ||
− | == | + | [[קובץ: Facepain12.JPG|מרכז]] |
+ | |||
+ | == כאב פנים בלתי טיפוסי (Atypical facial pain) == | ||
− | + | כאב פנים בלתי טיפוסי היא אבחנה בעייתית שהגדרתה לעתים קרובות היא בדרך השלילה, כאשר האבחנה של כאב כרוני באזור הפנים אינה מתאימה להגדרות אחרות. תסמונת הפה השורף היא אולי השכיחה מבין כאבי הפנים הבלתי טיפוסיים. | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | [[ | + | ;[[תסמונת הפה השורף]] (Burning mouth syndrome) |
− | + | תסמונת הפה השורף היא תסמונת כאב כרוני הממוקמת בתוך הפה, היא פושטת באזור הלשון והשפתיים, ואינה מלווה בסימנים קליניים. הכאב הוא יום-יומי, מציק מאוד, בעל אופי שורף, אך אינו מעיר מהשינה. ההגדרה של תסמונת שונתה וההגדרה המקובלת יותר היא של הפרעת הפה השורף (Burning mouth disorder) , אף כי שינוי השם לא שיפר את הבנת התופעה. עוצמת הכאב גדולה, ויש מחקרים המדמים כאב זה בעוצמתו לכאב שיניים הנובע מדלקת מוך השן. הכאב שכיח יותר בנשים מבוגרות מגיל 40 ומגיע באוכלוסייה זו, על פי דיווחים מסוימים, עד 15%. הניסיון לקשור את התסמונת למחלות חסר או [[מחלות מטבוליות|מחלות חילוף חומרים]], כמו [[סוכרת]], הפרעות הורמונליות, חסר בוויטמינים או במתכות כמו אבץ (Zinc), לא נשא פרי. הטיפול לרוב מאכזב, אם כי מספר מחקרים מראה יעילות מוגבלת של [[Clonazepam]] הניתן במציצה וללא בליעה. | |
==ביבליוגרפיה== | ==ביבליוגרפיה== | ||
שורה 161: | שורה 160: | ||
+ | |||
+ | [[קטגוריה: אף אוזן גרון]] | ||
+ | [[קטגוריה: כאב]] | ||
[[קטגוריה: משפחה]] | [[קטגוריה: משפחה]] | ||
[[קטגוריה: נוירולוגיה]] | [[קטגוריה: נוירולוגיה]] | ||
− | |||
− | |||
[[קטגוריה:מדיקל מדיה ]] | [[קטגוריה:מדיקל מדיה ]] |
גרסה אחרונה מ־09:17, 5 באפריל 2014
כאבי פנים וראש | ||
---|---|---|
Facial pain and headache | ||
יוצר הערך | פרופ' יאיר שרב ![]() |
|
כאבי פנים וראש חולקים מנגנונים פתופיזיולוגיים רבים באזור אנטומי בעל עצבוב משותף [העצב המשולש (Trigeminal nerve)], ומערכת כלי דם אחת [עורק התרדמה (Carotid artery)]. עם זאת, תסמונות של כאב חריף או כרוני באזור הפנים הן ייחודיות לאזור, ודורשות ידע אבחנתי וטיפולי מיוחד.
כאב הפנים החריף השכיח ביותר הוא כאב שיניים. מקורות כאב נוספים בחלל הפה הם רקמות התמיכה של השיניים [מסב-השן (Periodontium)], החניכיים ואזורים אחרים של רירית הפה. הרקע לכאב הוא בדרך כלל תהליך דלקתי חריף הנובע מזיהום חיידקי או נגיפי.
כאב הפנים הכרוני השכיח ביותר הוא הכאב הטמפורומנדיבולרי (Temporomandibular), שמקורו בשרירי הלעיסה ובמפרקי הלסת. נוסף על הכאב הטמפורומנדיבולרי, שהוא כאב במערכת השרירים והשלד (Musculoskeletal), ניתן לאבחן בפנים גם כאב נוירו-וסקולרי (Neurovascular) וכאב נוירופתי (Neuropathic).
תסמונות הכאב הנוירו-וסקולרי השכיחות בפנים הן:
- מיגרנה (Migraine)
- כאב ראש מצררי (Cluster headache)
- כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי (Paroxysmal hemicrania)
- כאב פנים נוירו-וסקולרי (Neurovascular orofacial pain)
הכאב הנוירופתי הוא משני סוגים: התקפי וכרוני-ממושך. ניורלגיה של העצב המשולש (Trigeminal neuralgia) שייך לסוג הראשון, ההתקפי. הסוג השני, הכרוני-ממושך, הוא בדרך כלל תוצאה של פגיעה עצבית, לרוב מכנית-חבלתית, מהתערבות ניתוחית (כגון: שתלי שיניים) או תאונת דרכים, או שלאחר זיהום נגיפי, כמו במקרה של כאב עצבי שלאחר הרפס (Post herpetic neuralgia).
הקדמה
החלוקה הנהוגה בין כאבי פנים לכאבי ראש, נובעת בעיקר מן העובדה שכאבי פנים הוגדרו בתחילת המאה שעברה כנובעים מהפרעות במשנן (Dentition) ובמפרקי הלסת. התוצאה הייתה שעיקר הטיפול בכאבי הפנים הופקד בידם של רופאי השיניים. דבר זה, הרחיק את התחום של כאבי פנים, שלהם מנגנונים משותפים רבים עם מנגנוני כאב הראש, מהזרם המרכזי ברפואה ובמיוחד מתחום כאבי הראש. עם זאת, יש להדגיש שהרבה תסמונות של כאב חריף או כרוני באזור הפנים הן ייחודיות לאזור, ודורשות ידע אבחנתי וטיפולי מיוחד.
בשנת 2008, יצא לאור ספר המאחד את שני התחומים, כאבי פנים וראש, ומקיף את תחום כאבי הפנים במלואו [1]. ספר זה זכה לציון לשבח על ידי אגודת הרופאים באנגליה (British medical association) כאחד הספרים הטובים ביותר שיצאו לאור ברפואה בשנה זו.
הכאב השכיח ביותר באזור הפנים נובע מן השיניים והרקמות הסמוכות לשיניים (טבלה 1). זהו לרוב כאב חריף, מקורו דלקתי, והוא מתפתח על רקע זיהומי. הכאב הטמפורומנדיבולרי, שמקורו בשרירי הלעיסה ובמפרק הטמפורומנדיבולרי (TMJ, Temporomandibular joint), הוא הכאב הכרוני השכיח ביותר באזור הפנים. נוסף על הכאב הטמפורומנדיבולרי, שהינו במערכת השרירים והשלד, ניתן לאבחן בפנים גם כאב נוירו-וסקולרי וכאב נוירופתי (טבלאות 7,4,3,2). כמו כן, יש תסמונות כאב כרוני אחרות, שמקורן פחות ברור, דוגמת תסמונת הפה השורף, ואשר נהוג לקבצן תחת הכותרת של כאב פנים בלתי טיפוסי (Atypical facial pain).
הפרעות כאב התקפי
כאב חריף מחלל הפה
ניתן לחלק את הכאב החריף מחלל הפה לכאב שיניים [שמקורו בדנטין (Dentin) ובמוך השן], כאב מרקמות התמיכה של השן (Periodontal-periapical and lateral), ומן החניכיים (כגון כאב הנובע מדחיסת מזון או מדלקת כיבית-נמקית), וכן מנגעים ברקמות הפה האחרות, כמו הלשון והלחיים (כגון אפטות או זיהום נגיפי) (טבלה 1).
- כאב שמקורו בשיניים
כאב מדנטין מתעורר עקב גירוי חיצוני, כמו מאכלים קרים, חמים או מתוקים. הכאב קצר ונעלם עם הפסקת הגירוי. הכאב בינוני בעצמתו ואיננו ממוקם היטב. לרוב סיבת הכאב קשורה לנגע עששתי (Caries) שניתן לאבחון בראייה ישירה או באמצעות צילום רנטגן (X-ray). הטיפול כולל ניקוי העששת וסתימה. הכאב חולף עם סיום הטיפול.
כאב מדלקת מוך השן (Pulpitis) הוא עצמוני (Spontaneous), חזק ביותר, התקפי, עם הפסקות ללא כאב בין ההתקפים. משך ההתקף מכמה דקות ועד לשעה. הכאב מתעורר או מתחזק עקב מאכלים קרים, חמים או לעיסה ולחץ על השן הפגועה. הכאב מעיר משינה. מקור הכאב קשה למיקום ונעשה על ידי גירוי קור, שן אחר שן, עד שהגירוי מעורר כאב חזק בשן הפגועה. סיבת הכאב היא דלקת של מוך השן בעקבות חדירת זיהום מתהליך עששתי עמוק. הטיפול המתאים הוא באמצעות טיפול שורש הכולל הרחקת מוך השן (Pulp extirpation).
הכאב חולף, בדרך כלל, מיד עם סיום הטיפול. הטיפול האנטיביוטי איננו יעיל בכאב ממוך השן, ובמצבי חירום, עד לקבלת הטיפול המתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה באמצעות תרופות משככות כאב המשמשות בדיכוי כאב חזק, כולל שימוש באופיאטים (Opiod's).
- כאב שמקורו ברקמת מסב-השן (Periodontium)
כאב שמקורו ברקמת מסב-השן הוא עצמוני, ממושך ומתגבר בלעיסה. מיקום הכאב מדויק וממוקד לשן הנגועה. עצמת הכאב בינונית עד חזקה ולעתים מלווה בתחושה של שן "גבוהה" בפה, ונפיחות באזור הפנים. השן הנגועה מאותרת באמצעות נקישה על השיניים, כדי לזהות את השן הרגישה לניקוש. סיבת הכאב היא זיהום חריף של הרקמה התת-שינית. מקור הזיהום יכול להיות מחלל המוך ותעלות שורש השן, ואז הדלקת מתרכזת באזור חוד השורש (Periapical periodontitis), או מכיס חניכיים עמוק, ואז הדלקת נמצאת בצד השן (Lateral periodontitis).
כשמקור הכאב הוא המוך, יש לבצע טיפול שורש. כשהמקור מכיס חניכיים, תבוצע גרידה, שטיפה וניקוי של כיס החניכיים. בשני המקרים קיימת לעתים התוויה למתן אנטיביוטיקה נוסף על הטיפול המקומי. הכאב חולף כ- 24-48 שעות ממועד הטיפול. במצבי חירום, עד לקבלת טיפול מתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה במתן אנטיביוטיקה ומשככי כאב.
- כאב שמקורו בחניכיים
דחיסת מזון מתעוררת לאחר לעיסה של מזון סיבי הנדחס בין שתי שיניים, שנקודת המגע ביניהן לקויה. הכאב מלווה בתחושת כאב ולחץ ביו השיניים, וניתן להקל את הכאב על ידי סילוק שאריות המזון באמצעות קיסם שיניים. בבדיקה נראות שאריות מזון, והפטמה (Papilla) של החניכיים מודלקת, רגישה למגע ומדממת בקלות. שתי השיניים הגובלות במקום הכאב רגישות לניקוש. לרוב ניתן לאבחן עששת סמוכה, ושחזור נקודת המגע בין השיניים, בדרך כלל באמצעות סתימה, פותר את הבעיה.
דלקת מסב-הכותרת (Pericoronitis) הוא כאב חניכיים, הקשור בדרך כלל לשן בינה בלסת התחתונה, שלא סיימה את בקיעתה. רקמת החניכיים סביב כותרת השן מודלקת, רגישה מאוד למגע ומדממת בקלות. הכאב חזק, ממושך ומלווה לעתים בקושי לפתיחת הפה- טריזמוס (Trismus), בגלל חדירת הזיהום לאזור המוגבל על ידי שריר הפטריגואיד הפנימי (Medial pterygoid). הטיפול כולל ניקוי ושטיפה של כיס החניכיים סביב כותרת השן. אם קיים טריזמוס יש לתת אנטיביוטיקה. במצבי חירום, עד לקבלת טיפול מתאים על ידי רופא השיניים, ניתן לעזור לחולה במתן אנטיביוטיקה ומשככי כאב.
דלקת כיבית נמקית של החניכיים (Necrotizing ulcerative gingivitis) מתבטאת בכאב ודימום בגבול החניכיים, מלווה בריח רע ולרוב מפושטת בכל הפה. בבדיקה ניתן לראות נמק בגבול החניכיים וכיבים. מגע בחניכיים מלווה בדימום ובכאב. הטיפול כולל גרידה עדינה של החניכיים, שטיפה בחומרי חיטוי מחמצנים, ולעתים מתן אנטיביוטיקה.
הפרעות כאב כרוני
כאב פנים כרוני
הכאב הכרוני השכיח ביותר באזור הפנים הוא כאב במערכת השרירים והשלד, שמקורו בשרירי הלעיסה והצוואר או במפרק הטמפורומנדיבולרי. מקורות כאב אחרים בפנים קשורים למנגנונים דמויי מיגרנה, כמו כאב פנים נוירו-וסקולרי או כאב ראש מצררי, וכאב נוירופתי כמו ניורלגיה של העצב המשולש, או כאב לאחר חבלה לעצב (טבלאות מס' 7,4,3,2). יש להדגיש, שבדומה לכאב כרוני במקומות אחרים בגוף, כאב כרוני באזור הפנים אינו מגיב לתרופות משככות כאב, ותרופות מתחומים שונים, כמו תרופות נוגדות לחץ דם, נוגדות אפילפסיה ונוגדות דיכאון הן התרופות הנבחרות.
כאב פנים במערכת השרירים והשלד
כאב ממקור שרירי מתרכז בזווית הלסת ובקדמת האוזן, ויכול להקרין לאזורים מרוחקים אחרים בפנים. הכאב לרוב חד-צדדי, עמום, ממושך, כרוני, יום-יומי, משבועות עד חודשים ושנים. הכאב מתחזק בלעיסה ובפיהוק, ואינו מעיר מן השינה. מקור הכאב בשרירי הלעיסה והצוואר, ולכן הכאב מפושט ומיוחס לאזורים רחוקים יותר, כמו שיניים, אזור האוזן וסביב העין. השרירים המעורבים כמקור לכאב רגישים למישוש, לרוב חד-צדדיים, וניתן לזהות נקודות ייחוס (Trigger points). לעתים פתיחת הפה מוגבלת (פחות מ-40 מילימטר בין השיניים החותכות).
הטיפול כולל התקנת סד לילה, פיזיותרפיה (הניתנת בדרך כלל כתרגול עצמי) ומתן Elatrol (Amitriptyline) במינון נמוך (10-20 מיליגרם ליום). תרופות משככות כאב בדרך כלל אינן יעילות (טבלה 2).
כאב שמקורו במפרק הטמפורומנדיבולרי מתרכז באזור המפרק, ובדרך כלל יותר ממוקד מכאב שמקורו בשרירים. הכאב מתגבר בלעיסה, מלווה בהגבלה ולרוב גם בסטייה בפתיחת הפה ובקשיי לעיסה ופיהוק. לעתים מלווה הכאב ברעשים (קליק) במפרק הלסת. ההפרעה יכולה להימשך חודשים עד שנים. בבדיקה, מפרק הלסת רגיש למישוש ולהעמסה, ולעתים נשמע קליק בפתיחה ובסגירה (Reciprocal click). הטיפול כולל מתן נוגדי דלקת, לעתים שימוש בסד, Elatrol ושטיפת המפרק (Arthrocentesis) (טבלה 2).
תסמונות כאב נוירו-וסקולריות
לכאב הנוירו-וסקולרי באזור הראש והפנים מספר מאפיינים משותפים (טבלה 3), הכוללים כאב תקופתי (Periodic) חזק, חד-צדדי, פועם ולרוב מעיר מן השינה. לכאב מתלווים סימנים מקומיים, כגון דמיעה ואודם בעין, גודש באף ונזלת חד-צדדית ונפיחות של הלחי. נוסף על כך, יש בחילה עד להקאה, ואור, רעש ומאמץ גופני מחמירים את הכאב ואינם נסבלים.
עם הכאבים הנוירו-וסקולריים של הראש והפנים נמנים (טבלה 4): מיגרנה, כאב ראש מצררי, כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי, וכאב פנים נוירו-וסקולרי.
מיגרנה (Migraine)
מיגרנה מתבטאת בכאב ראש חד-צדדי, חזק, פועם, המלווה באי סבילות לאור (Photophobia) ובהרגשת בחילה. מאמץ גופני מחמיר את הכאב. הכאב התקפי ונמשך ממספר שעות עד ליומיים. תדירות ההתקפים משתנה ונעה ממספר התקפים לחודש עד כמה לשנה (טבלה 4). בפחות מרבע של המקרים קודמת להתקף הכאב הפרעה בראייה בצורת כתמים עיוורים, הבזקי אור ועיוותי ראייה אחרים (Migraine with aura). הטיפול תלוי בתדירות ההתקפים, וכאשר תדירותם עולה על 4 בחודש, רצוי להשתמש בטיפול מניעתי (Prophylactic). אם ההתקפים נדירים יותר הטיפול המומלץ הוא מיידי (Abortive).
כאב ראש מצררי (Cluster headache)
כאב ראש מצררי זהו כאב התקפי חזק ביותר, וממוקם סביב לארובת העין. התקפי הכאב מתרכזים בדרך כלל בתקופה פעילה של 4-12 שבועות, אחת לשנה עד שנתיים (ומכאן שמה של התסמונת). התקף הכאב נמשך מ-15 דקות עד 120 דקות, ובדרך כלל 30-45 דקות. בזמן ההתקף החולה שרוי באי שקט ונוטה להתרוצץ בחדר, זאת בניגוד להתקף מיגרנה המלווה בהתכנסות למקום שקט וחשוך עם תנועה מזערית. בתקופה הפעילה הכאב הוא יום-יומי, ולרוב לא יותר מהתקף אחד ביממה. הכאב מלווה בסימנים אוטונומיים (Autonomic) כגון דמיעה ואודם בעין, ומלאות ונזלת מן האף בצד הכואב (טבלה 4).
הטיפול המיידי כולל מתן חמצן בקצב של 8 ליטר לדקה, במשך 15 דקות, וכן Imitrex (Sumatriptan) תוך-אפי (Intranasal). הטיפול המניעתי המומלץ הוא באמצעות Verapamil וסטרואידים (טבלה 6 ו-7).
כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי (Paroxyasmal hemicrania)
כאב ראש חצי-גולגולתי התקפי מתאפיין בהתקפים רבים (עד 30) ליום, כל התקף נמשך מספר דקות. הכאב חזק, חד-צדדי, באזור הרקה וצד הפנים. לכאב מצטרפים המאפיינים שתוארו בכאב ראש מצררי, כמו דמיעה ואודם בעין, וכן גודש ונזלת בנחיר של הצד הכואב. הכאב מגיב היטב ל-Indomethacin הניתן במינונים של 25-300 מיליגרם ליום. יש ללוות את הטיפול ב-Omeprazole למניעת גירוי בקיבה ויצירת כיב קיבה (טבלה 4).
כאב פנים נוירו-וסקולרי (Neurovascular orofacial pain)
כאב נוירו-וסקולרי יכול להופיע בחלל הפה ובשיניים. אופי הכאב והסימנים הנלווים כוללים את המאפיינים המשותפים לכאבי ראש ופנים וסקולריים (טבלה 3). כשהכאבים מתמקדים בשיניים, הם דומים לאלה של דלקת מוך השן, ובמקרים רבים מבוצעים טיפולי שורש שלא לצורך. הכאב מגיב היטב לטיפול מניעתי ב-Propranolol או ב-Elatrol ולטיפול מיידי ב-NSAID.
קיימים חילוקי דעות אם כאב פנים נוירו-וסקולרי הוא יחידה אבחנתית העומדת בפני עצמה או שהוא סוג של מיגרנה. הדבר דומה ביחס לכאב ראש מצררי, שנחשב לסוג של מיגרנה, או ביחס לכאב ראש חצי-גולגולתי התקפי, שעם התגלותו נחשב לצורה מיוחדת של כאב ראש מצררי. עם זאת, ישנה הצדקה לאפיון כאב פנים נוירו-וסקולרי כיחידה אבחנתית נפרדת מהמיגרנה. ישנו פרופיל שונה בין השניים, המתבטא בין השאר במיקום הכאב, בגיל התחלה ובסימנים נלווים. מנגנון כאב שיניים נוירו-וסקולרי דומה בעיקרון למנגנון המתואר במיגרנה ובכאבי פנים נוירו-וסקולריים אחרים (טבלה 4).
כאב פנים נוירופתי
שתי צורות עיקריות קיימות לכאב נוירופתי, האחת, ההתקפית-נוירלגית והשכיחה מתוכן- הנוירלגיה של העצב המשולש (טבלה 5), והאחרת, כרונית-ממושכת וקשורה לרוב לחבלה בעצבים תחושתיים.
הנוירלגיה של העצב המשולש מאופיינת בכאב התקפי חזק ביותר, באיכות זרם חשמלי, הנמשך כ- 30-45 שניות, ומתעורר לאחר מגע בפנים או גירוי אחר בלתי מכאיב כמו רטט או משב רוח. בין התקפי הכאב אין כאב כלל. הכאב אינו מעיר מן השינה בדרך כלל, ואינו מלווה בהפרעות תחושה. גיל ההופעה מגיל 50 עד 60 שנה (טבלה 5). התרופה הנבחרת להפסקת הכאב היא Carbamazepine (בטבלה 8).
הפרעה קדם-נוירלגית של העצב המשולש (Pretrigeminal neuralgia), היא הפרעה המופיעה לעתים (בכ-18% מן המקרים) לפני שמתפתחת נוירלגיה קלאסית של העצב המשולש. סימניה הרבה פחות ברורים מאלה של הנוירלגיה של העצב המשולש, הכאב ממושך ואינו בעל אופי חשמלי. הוא אינו מעיר מן השינה ומתעורר לעתים קרובות לאחר גירוי, כמו דיבור או צחצוח שיניים. הכאב מגיב למתן Carbamazepine.
ישנן צורות אחרות של כאב פנים נוירופתי-התקפי (טבלה 5).
הכאב בעל האופי הכרוני הקשור לניתוק של עצבים תחושתיים (Deafferentation) הוא מתמשך, קבוע ואינו מעיר מן השינה. הכאב קשור לעתים קרובות לחבלה קודמת, כמו עקירת שן או טיפול שורש, ויכול להתאים גם לקטגוריה של תסמונת הכאב האזורית המורכבת סוג 1 (CRPS I, Complex Regional Pain Syndrome, Type I). לאחרונה מתרבים המקרים המופיעים לאחר השתלת שיניים. הכאב עקשן והטיפול בו קשה.
צורה אחרת של כאב נוירופתי כרוני באזור הפנים יכול הופיע לאחר זיהום של שלבקת חוגרת (Herpes zoster), ואינו שונה מהותית מכאב עצבי שלאחר הרפס במקומות אחרים בגוף.
כאב פנים בלתי טיפוסי (Atypical facial pain)
כאב פנים בלתי טיפוסי היא אבחנה בעייתית שהגדרתה לעתים קרובות היא בדרך השלילה, כאשר האבחנה של כאב כרוני באזור הפנים אינה מתאימה להגדרות אחרות. תסמונת הפה השורף היא אולי השכיחה מבין כאבי הפנים הבלתי טיפוסיים.
- תסמונת הפה השורף (Burning mouth syndrome)
תסמונת הפה השורף היא תסמונת כאב כרוני הממוקמת בתוך הפה, היא פושטת באזור הלשון והשפתיים, ואינה מלווה בסימנים קליניים. הכאב הוא יום-יומי, מציק מאוד, בעל אופי שורף, אך אינו מעיר מהשינה. ההגדרה של תסמונת שונתה וההגדרה המקובלת יותר היא של הפרעת הפה השורף (Burning mouth disorder) , אף כי שינוי השם לא שיפר את הבנת התופעה. עוצמת הכאב גדולה, ויש מחקרים המדמים כאב זה בעוצמתו לכאב שיניים הנובע מדלקת מוך השן. הכאב שכיח יותר בנשים מבוגרות מגיל 40 ומגיע באוכלוסייה זו, על פי דיווחים מסוימים, עד 15%. הניסיון לקשור את התסמונת למחלות חסר או מחלות חילוף חומרים, כמו סוכרת, הפרעות הורמונליות, חסר בוויטמינים או במתכות כמו אבץ (Zinc), לא נשא פרי. הטיפול לרוב מאכזב, אם כי מספר מחקרים מראה יעילות מוגבלת של Clonazepam הניתן במציצה וללא בליעה.
ביבליוגרפיה
- ↑ Sharav Y, Benoliel R. Orofacial Pain & Headache. Mosby, Elsevier, Edinburgh 2008
קישורים חיצוניים
- כאבי פנים וראש, מדיקל מדיה
המידע שבדף זה נכתב על ידי פרופ' יאיר שרב - המחלקה לרפואת הפה, ביה"ס לרפואת שיניים, האוניברסיטה העברית והדסה, ירושלים