הבדלים בין גרסאות בדף "פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם - סיכום - Physical activity for primary and secondary prevention of cardiovascular disease - summary"
מתוך ויקירפואה
ערן רוזנטל (שיחה | תרומות) מ (קישור לוויקיתרופות) |
|||
(3 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
− | {{ | + | {{פרק |
+ | |ספר=פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם | ||
+ | |מספר הפרק=12 | ||
+ | }} | ||
{{ספר| | {{ספר| | ||
|שם הספר=[[פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם]] | |שם הספר=[[פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם]] | ||
שורה 13: | שורה 16: | ||
}} | }} | ||
{{הרחבה|פעילות גופנית}} | {{הרחבה|פעילות גופנית}} | ||
− | *פעילות גופנית קשורה לאותם המרכיבים של האטיולוגיה של | + | *[[פעילות גופנית]] קשורה לאותם המרכיבים של האטיולוגיה (Etiology) של ה[[מחלה קרדיווסקולרית|מחלות הקרדיווסקולאריות]] (לב וכלי דם, Cardiovascular), הנקראים הפיכים וכוללים גם [[תזונה - Nutrition|תזונה]] נכונה ,הימנעות מ[[עישון]], [[השמנת יתר]], [[סוכרת מסוג 2 - Type 2 diabetes|סוכרת סוג 2]], [[יתר לחץ דם]] ו[[דיסליפידמיה]] (Dyslipidemia). הטיפול בגורמי סיכון אלו מהווה כלי חשוב למניעת מחלת הלב וכלי הדם ותוצאותיה |
− | *מומלץ לעודד את כלל האוכלוסיה בכל גיל וגם את האוכלוסייה המבוגרת (או המבוגרת והחולה) לעסוק בפעילות גופנית ולהימנע עד כמה שניתן מאורח חיים פסיבי / יושבני. רצוי להתחיל בפעילות גופנית קלה ולהעלות בהדרגה את משך הפעילות (לדוגמא מ-10 דקות ל-30 דקות, או יותר) ואחר כך את עצימות הפעילות (לדוגמא, מכזאת שניתן לדבר במהלך המאמץ לכזאת שמתקשים בדיבור בזמן המאמץ). מומלץ להגיע ליעדי הפעילות הגופנית המומלצים, בהדרגה. כמו כן, מומלץ לשלב אימוני כח וסבולת שרירים, תרגילי גמישות ותרגילי שיווי משקל, לפחות פעמיים בשבוע. התמדה בעיסוק בפעילות גופנית סדירה תביא לתועלות הבריאותיות שתוארו לעיל | + | *מומלץ לעודד את כלל האוכלוסיה בכל גיל וגם את האוכלוסייה המבוגרת (או המבוגרת והחולה) לעסוק בפעילות גופנית ולהימנע עד כמה שניתן מאורח חיים פסיבי/יושבני. רצוי להתחיל בפעילות גופנית קלה ולהעלות בהדרגה את משך הפעילות (לדוגמא מ-10 דקות ל-30 דקות, או יותר) ואחר כך את עצימות הפעילות (לדוגמא, מכזאת שניתן לדבר במהלך המאמץ לכזאת שמתקשים בדיבור בזמן המאמץ). מומלץ להגיע ליעדי הפעילות הגופנית המומלצים, בהדרגה. כמו כן, מומלץ לשלב אימוני כח וסבולת שרירים, תרגילי גמישות ותרגילי שיווי משקל, לפחות פעמיים בשבוע. התמדה בעיסוק בפעילות גופנית סדירה תביא לתועלות הבריאותיות שתוארו לעיל |
− | *'''משך הפעילות''' - הפעילות מומלצת למשך 30 דקות לפחות. רצוי להעלות את משך הפעילות בהדרגה לשעה עגולה. מומלץ לבצע פעילות בעצימות נמוכה למשך 5 | + | *'''משך הפעילות''' - הפעילות מומלצת למשך 30 דקות לפחות. רצוי להעלות את משך הפעילות בהדרגה לשעה עגולה. מומלץ לבצע פעילות בעצימות נמוכה למשך 10-5 דקות בתחילת ובסיום האימון. מטופלים עם דרגה תפקודית נמוכה יחלו בפעילות של כ-10 דקות ובהדרגה (כל 10-5 ימים) יאריכו את משך הפעילות ורק בהמשך תועלה התדירות |
− | *'''תדירות הפעילות''' - ככלל, התדירות המומלצת היא לפחות 3 פעמים בשבוע, רצוי 5 | + | *'''תדירות הפעילות''' - ככלל, התדירות המומלצת היא לפחות 3 פעמים בשבוע, רצוי 6-5 פעמים בשבוע. אין מניעה מעיסוק יום יומי. לכל גורם סיכון או מחלה לב וכלי דם נלוות נקבעו דגשים מתאימים |
− | *פעילות גופנית היא בעלת תפקיד מרכזי במניעה ובטיפול | + | *פעילות גופנית היא בעלת תפקיד מרכזי במניעה ובטיפול ב[[תנגודת לאינסולין - Insulin resistance|תנגודת לאינסולין]], [[טרום סוכרת - Prediabetes|טרום סוכרת]], סוכרת סוג 2 (ו[[סוכרת הריונית]]) וסיבוכיה. התוויית תוכנית פעילות גופנית או כל דרך להגברת מידת הפעילות הגופנית בשגרת היום היא בעלות חשיבות רבה בהשגת בריאות מרבית בחולי סוכרת מסוג 2. שני סוגי הפעילות, האירובית (Aerobic) וזו של תנגודת, משפרים את פעילות ה[[אינסולין - Insulin|אינסולין]] (Insulin) באופן חד, מסייעים בשמירה על ערכי [[גלוקוזה - Glucose|גלוקוז]] תקינים, ועל ערכי שומני הדם ולחץ הדם. בכדי ליהנות מהשפעות אלו יש לאמץ אורח חיים פעיל ולכלול אימון שגרתי של פעילות מסוגים מגוונים. הפעילות בטוחה עבור רוב החולים, כל עוד ננקטים אמצעי זהירות מתאימים |
− | *פעילות גופנית קבועה בהתמדה, רצוי כבר מגיל צעיר ובמשך כל החיים, נמצאה ככלי יעיל להפחתת ההיארעות של יתר לחץ דם, לטיפול בחולים עם יתר לחץ דם ולהקטנת סיבוכי יתר לחץ הדם. בכל מקרה פעילות עדיפה על היעדר פעילות ! | + | *פעילות גופנית קבועה בהתמדה, רצוי כבר מגיל צעיר ובמשך כל החיים, נמצאה ככלי יעיל להפחתת ההיארעות של יתר לחץ דם, לטיפול בחולים עם יתר לחץ דם ולהקטנת סיבוכי יתר לחץ הדם. בכל מקרה פעילות עדיפה על היעדר פעילות! |
− | *למרות הקושי להדגים את ההשפעה המועילה מבחינת שינוי פרופיל הליפידים לאורך זמן ניתן על פי המידע הקיים לומר כי פעילות גופנית סדירה גורמת לשינויים חיוביים בפרופיל השומנים בכיוון שיכול להסביר חלקית את התועלת של פעילות גופנית במניעת תחלואה ותמותה בהשוואה להיעדר פעילות | + | *למרות הקושי להדגים את ההשפעה המועילה מבחינת שינוי פרופיל הליפידים לאורך זמן ניתן על פי המידע הקיים לומר כי פעילות גופנית סדירה גורמת לשינויים חיוביים בפרופיל השומנים בכיוון שיכול להסביר חלקית את התועלת של פעילות גופנית במניעת תחלואה ותמותה בהשוואה להיעדר פעילות [בעיקר עלייה ב-[[ליפופרוטאין בעל צפיפות גבוהה - High density lipoprotein - HDL|HDL]]-[[כולסטרול - Cholesterol|כולסטרול]] (High Density Lipoprotein Cholesterol), הפחתת רמות ה[[טריגליצרידים - Triglycerides|טריגליצרידים]] (Triglycerides) ושינוי חיובי בחלקיק [[LDL כולסטרול - LDL cholesterol|LDL]]{{כ}} (Low Density Lipoprotein) הקטן והדחוס] |
− | *שיפור קליני ומשמעותי ביכולת ההליכה התרחש בחולים עם מחלת כלי דם היקפית שהשתתפו בתוכנית אימון/שיקום שכלל הליכה כחלק עיקרי ממרכיב האימון. מדובר בהתערבות זולה ובטוחה אשר הוכיחה הצלחה טיפולית גם בטווח הארוך (עד שנתיים). למרות השיפור במשתנים | + | *שיפור קליני ומשמעותי ביכולת ההליכה התרחש בחולים עם [[מחלת כלי דם היקפית]] שהשתתפו בתוכנית אימון/[[מחלת כלי דם היקפית ופעילות גופנית|שיקום]] שכלל הליכה כחלק עיקרי ממרכיב האימון. מדובר בהתערבות זולה ובטוחה אשר הוכיחה הצלחה טיפולית גם בטווח הארוך (עד שנתיים). למרות השיפור במשתנים הנזכרים למעלה, לא נצפו שינויים במפל לחצי הדם (Ankle-Brachial Index, ABI), במספר הקטיעות או בתמותה. טיפול בגורמי הסיכון כמו גם בתכשירים נוגדי קרישה לא השפיעו השפעה מיטיבה על יכולת ההליכה בהשוואה לאימון הגופני |
− | *המלצתנו החד משמעית היא לשלב פעילות גופנית מודרכת ומותאמת עם תמיכה לכל חולה שעבר שבץ מוחי בהתאם לחומרת וסוג הפגיעה התפקודית לתקופות ממושכות ככל האפשר ולפחות בשנה הראשונה לאחר האירוע | + | *המלצתנו החד משמעית היא לשלב פעילות גופנית מודרכת ומותאמת עם תמיכה לכל חולה שעבר [[אירוע מוח|שבץ מוחי]] בהתאם לחומרת וסוג הפגיעה התפקודית לתקופות ממושכות ככל האפשר ולפחות בשנה הראשונה לאחר האירוע |
− | *במטופלים שכבר נמצאים | + | *במטופלים שכבר נמצאים ב[[פרפור פרוזדורים|פרפור עליות]] קבוע (Permanent) לא נצפתה הפחתה בסיכון לתחלואה ותמותה קרדיווסקולארית עם הפחתת דופק המנוחה לערכים נמוכים מ-80 פעימות בדקה ודופק המאמץ לערכים נמוכים מ-110 פעימות בדקה, לעומת דופק מנוחה של פחות מ-110 פעימות בדקה. ההמלצות לביצוע פעילות האירובית כולל עצימות הפעילות, משך הפעילות, תדירות הפעילות ואימוני התנגודת והגמישות אינם שונים מאלו הניתנים למטופלים לאחר [[אוטם שריר הלב|אוטם חריף בשריר הלב]] |
− | *שינוי מתחיל ברצון ויצירת תמונה עתידית מיטבית. התחלת הפעולה תלויה בציפייה לתוצאה חיובית מחד, ולאמונה ביכולת להשיג אותה מאידך | + | *שינוי מתחיל ברצון ויצירת תמונה עתידית מיטבית. התחלת הפעולה תלויה בציפייה לתוצאה חיובית מחד, ולאמונה ביכולת להשיג אותה מאידך |
− | ;הצעדים לשינוי הם | + | ;{{ש}}הצעדים לשינוי הם |
− | #עצירה, התבוננות וחשיבה | + | #עצירה, התבוננות וחשיבה |
− | #יצירת חזון ומטרות הנשענים על ערכים | + | #יצירת חזון ומטרות הנשענים על ערכים |
− | #תכנון וגיוס תמיכה | + | #תכנון וגיוס תמיכה |
− | #פעולות עקביות | + | #פעולות עקביות |
− | במידה והמטופל לא מבצע פעולות לקראת שינוי יש לבחון מה המכשולים העומדים בפניו.כשהושג השינוי יש להשקיע בשימורו . | + | {{ש}}במידה והמטופל לא מבצע פעולות לקראת שינוי יש לבחון מה המכשולים העומדים בפניו. כשהושג השינוי יש להשקיע בשימורו. |
בשנים האחרונות יש דגש על הצורך באימון לשינוי, או, במילים של מייקל פורט: "הכשרה ללא אימון משולה לבידור". | בשנים האחרונות יש דגש על הצורך באימון לשינוי, או, במילים של מייקל פורט: "הכשרה ללא אימון משולה לבידור". | ||
==ביבליוגרפיה== | ==ביבליוגרפיה== | ||
− | |||
<blockquote> | <blockquote> | ||
− | <div style="text-align: left; direction: ltr"> | + | <div style="text-align: left; direction: ltr"></div> |
− | |||
− | |||
− | |||
− | </div> | ||
</blockquote> | </blockquote> | ||
שורה 62: | שורה 60: | ||
* [[פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם#תוכן העניינים|לתוכן העניינים]] | * [[פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם#תוכן העניינים|לתוכן העניינים]] | ||
− | + | [[קטגוריה: פעילות גופנית ובריאות]] | |
− | |||
− | [[קטגוריה: | ||
− | |||
[[קטגוריה:ניירות עמדה - האיגוד הקרדיולוגי בישראל]] | [[קטגוריה:ניירות עמדה - האיגוד הקרדיולוגי בישראל]] | ||
− | [[קטגוריה: | + | [[קטגוריה:פנימית]] |
[[קטגוריה:קרדיולוגיה]] | [[קטגוריה:קרדיולוגיה]] | ||
+ | [[קטגוריה:שיקום]] |
גרסה אחרונה מ־10:56, 19 באוגוסט 2017
פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם
מאת האיגוד הקרדיולוגי בישראל והחברה לרפואת ספורט בישראל
פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם | ||
---|---|---|
![]() | ||
שם הפרק | פעילות גופנית במסגרת מניעה ראשונית ושניונית של מחלות לב וכלי דם - סיכום - Physical activity for primary and secondary prevention of cardiovascular disease - summary | |
מאת | האיגוד הקרדיולוגי בישראל והחברה לרפואת ספורט בישראל | |
מוציא לאור | ההסתדרות הרפואית בישראל, המועצה המדעית, האגף לאבטחת איכות | |
מועד הוצאה | 2012 | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – פעילות גופנית
- פעילות גופנית קשורה לאותם המרכיבים של האטיולוגיה (Etiology) של המחלות הקרדיווסקולאריות (לב וכלי דם, Cardiovascular), הנקראים הפיכים וכוללים גם תזונה נכונה ,הימנעות מעישון, השמנת יתר, סוכרת סוג 2, יתר לחץ דם ודיסליפידמיה (Dyslipidemia). הטיפול בגורמי סיכון אלו מהווה כלי חשוב למניעת מחלת הלב וכלי הדם ותוצאותיה
- מומלץ לעודד את כלל האוכלוסיה בכל גיל וגם את האוכלוסייה המבוגרת (או המבוגרת והחולה) לעסוק בפעילות גופנית ולהימנע עד כמה שניתן מאורח חיים פסיבי/יושבני. רצוי להתחיל בפעילות גופנית קלה ולהעלות בהדרגה את משך הפעילות (לדוגמא מ-10 דקות ל-30 דקות, או יותר) ואחר כך את עצימות הפעילות (לדוגמא, מכזאת שניתן לדבר במהלך המאמץ לכזאת שמתקשים בדיבור בזמן המאמץ). מומלץ להגיע ליעדי הפעילות הגופנית המומלצים, בהדרגה. כמו כן, מומלץ לשלב אימוני כח וסבולת שרירים, תרגילי גמישות ותרגילי שיווי משקל, לפחות פעמיים בשבוע. התמדה בעיסוק בפעילות גופנית סדירה תביא לתועלות הבריאותיות שתוארו לעיל
- משך הפעילות - הפעילות מומלצת למשך 30 דקות לפחות. רצוי להעלות את משך הפעילות בהדרגה לשעה עגולה. מומלץ לבצע פעילות בעצימות נמוכה למשך 10-5 דקות בתחילת ובסיום האימון. מטופלים עם דרגה תפקודית נמוכה יחלו בפעילות של כ-10 דקות ובהדרגה (כל 10-5 ימים) יאריכו את משך הפעילות ורק בהמשך תועלה התדירות
- תדירות הפעילות - ככלל, התדירות המומלצת היא לפחות 3 פעמים בשבוע, רצוי 6-5 פעמים בשבוע. אין מניעה מעיסוק יום יומי. לכל גורם סיכון או מחלה לב וכלי דם נלוות נקבעו דגשים מתאימים
- פעילות גופנית היא בעלת תפקיד מרכזי במניעה ובטיפול בתנגודת לאינסולין, טרום סוכרת, סוכרת סוג 2 (וסוכרת הריונית) וסיבוכיה. התוויית תוכנית פעילות גופנית או כל דרך להגברת מידת הפעילות הגופנית בשגרת היום היא בעלות חשיבות רבה בהשגת בריאות מרבית בחולי סוכרת מסוג 2. שני סוגי הפעילות, האירובית (Aerobic) וזו של תנגודת, משפרים את פעילות האינסולין (Insulin) באופן חד, מסייעים בשמירה על ערכי גלוקוז תקינים, ועל ערכי שומני הדם ולחץ הדם. בכדי ליהנות מהשפעות אלו יש לאמץ אורח חיים פעיל ולכלול אימון שגרתי של פעילות מסוגים מגוונים. הפעילות בטוחה עבור רוב החולים, כל עוד ננקטים אמצעי זהירות מתאימים
- פעילות גופנית קבועה בהתמדה, רצוי כבר מגיל צעיר ובמשך כל החיים, נמצאה ככלי יעיל להפחתת ההיארעות של יתר לחץ דם, לטיפול בחולים עם יתר לחץ דם ולהקטנת סיבוכי יתר לחץ הדם. בכל מקרה פעילות עדיפה על היעדר פעילות!
- למרות הקושי להדגים את ההשפעה המועילה מבחינת שינוי פרופיל הליפידים לאורך זמן ניתן על פי המידע הקיים לומר כי פעילות גופנית סדירה גורמת לשינויים חיוביים בפרופיל השומנים בכיוון שיכול להסביר חלקית את התועלת של פעילות גופנית במניעת תחלואה ותמותה בהשוואה להיעדר פעילות [בעיקר עלייה ב-HDL-כולסטרול (High Density Lipoprotein Cholesterol), הפחתת רמות הטריגליצרידים (Triglycerides) ושינוי חיובי בחלקיק LDL (Low Density Lipoprotein) הקטן והדחוס]
- שיפור קליני ומשמעותי ביכולת ההליכה התרחש בחולים עם מחלת כלי דם היקפית שהשתתפו בתוכנית אימון/שיקום שכלל הליכה כחלק עיקרי ממרכיב האימון. מדובר בהתערבות זולה ובטוחה אשר הוכיחה הצלחה טיפולית גם בטווח הארוך (עד שנתיים). למרות השיפור במשתנים הנזכרים למעלה, לא נצפו שינויים במפל לחצי הדם (Ankle-Brachial Index, ABI), במספר הקטיעות או בתמותה. טיפול בגורמי הסיכון כמו גם בתכשירים נוגדי קרישה לא השפיעו השפעה מיטיבה על יכולת ההליכה בהשוואה לאימון הגופני
- המלצתנו החד משמעית היא לשלב פעילות גופנית מודרכת ומותאמת עם תמיכה לכל חולה שעבר שבץ מוחי בהתאם לחומרת וסוג הפגיעה התפקודית לתקופות ממושכות ככל האפשר ולפחות בשנה הראשונה לאחר האירוע
- במטופלים שכבר נמצאים בפרפור עליות קבוע (Permanent) לא נצפתה הפחתה בסיכון לתחלואה ותמותה קרדיווסקולארית עם הפחתת דופק המנוחה לערכים נמוכים מ-80 פעימות בדקה ודופק המאמץ לערכים נמוכים מ-110 פעימות בדקה, לעומת דופק מנוחה של פחות מ-110 פעימות בדקה. ההמלצות לביצוע פעילות האירובית כולל עצימות הפעילות, משך הפעילות, תדירות הפעילות ואימוני התנגודת והגמישות אינם שונים מאלו הניתנים למטופלים לאחר אוטם חריף בשריר הלב
- שינוי מתחיל ברצון ויצירת תמונה עתידית מיטבית. התחלת הפעולה תלויה בציפייה לתוצאה חיובית מחד, ולאמונה ביכולת להשיג אותה מאידך
הצעדים לשינוי הם
- עצירה, התבוננות וחשיבה
- יצירת חזון ומטרות הנשענים על ערכים
- תכנון וגיוס תמיכה
- פעולות עקביות
במידה והמטופל לא מבצע פעולות לקראת שינוי יש לבחון מה המכשולים העומדים בפניו. כשהושג השינוי יש להשקיע בשימורו.
בשנים האחרונות יש דגש על הצורך באימון לשינוי, או, במילים של מייקל פורט: "הכשרה ללא אימון משולה לבידור".
ביבליוגרפיה
ראו גם