הבדלים בין גרסאות בדף "המדריך לטיפול בסוכרת - סוכרת היריון - Gestational diabetes"
שורה 214: | שורה 214: | ||
− | {{ייחוס|{{ש}}ד"ר | + | {{ייחוס|{{ש}}ד"ר לירון קוגן ופרופ׳ אוריאל אלחלל, מחלקת נשים ויולדות, בית חולים הדסה עין כרם, האוניברסיטה העברית, ירושלים}} |
− | |||
− | |||
<center>[http://www.themedical.co.il/magazines/diabetic2012/index.html מו"ל - The Medical Group] [[קובץ:Themedical.png|60px]] עורכים מדעיים - [[משתמש:עופרי מוסנזון|דר' עופרי מוסנזון]], פרופ' איתמר רז, עורכת - רינת אלוני</center> | <center>[http://www.themedical.co.il/magazines/diabetic2012/index.html מו"ל - The Medical Group] [[קובץ:Themedical.png|60px]] עורכים מדעיים - [[משתמש:עופרי מוסנזון|דר' עופרי מוסנזון]], פרופ' איתמר רז, עורכת - רינת אלוני</center> |
גרסה מ־21:05, 17 במרץ 2013
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
המדריך לטיפול בסוכרת | ||
---|---|---|
![]() | ||
שם המחבר | ד"ר לירון קוגן, פרופ' אוריאל אלחלל | |
שם הפרק | סוכרת והיריון | |
מאת | המועצה הלאומית לסוכרת, משרד הבריאות |
|
מועד הוצאה | 2013 | |
מספר עמודים | 354 | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – סוכרת
סיבוכי היריון בנשים עם סוכרת טרום הריונית
לסוכרת טרום הריונית השלכות על העובר ועל מהלך ההיריון וכן להיריון השלכות על הסוכרת וסיבוכיה. בין הסיבוכים העיקריים ניתן למנות:
- הארעות יתר של מומים מולדים.
- עליה בשיעור ההפלות הטבעיות.
- עליה בשיעור המאקרוזומיה העוברית.
היפרגליקמיה בתחילת ההיריון היא הגורם החשוב ביותר בהתפתחות סיבוכים אלה.
רטינופתיה סוכרתית עלולה להחמיר בהיריון , אך איננה מופיעה בנשים שלא סבלו מרטינופתיה לפני ההיריון .
היריון אינו גורם לרוב להחמרה קבועה בתפקודי הכליה.
הארעות הנשים החולות בסוכרת טרום הריונית נמצאת במגמת עלייה בשנים האחרונות. בסקירה רטרוספקטיבית של 175,249 נשים עולה כי שיעור הנשים עם סוכרת טרום הריונית מכלל הנשים ההרות הסוכרתיות עמד על כ-10% בשנת 1999 לעומת 21% בשנת 2005[1]. ראוי לציין כי שיעור הנשים הסוכרתיות בהיריון לא השתנה באותן השנים ועמד על 7.5%.
הערכה טרום הריונית ואיזון סוכר מיטבי עוד לפני ההיריון חשובים ביותר להקטנת שיעור הסיבוכים העובריים והאימהיים[2]. סוכרת שאיננה מאוזנת בתקופת האורגנוגנזיס (7 השבועות הראשונים) הינה גורם סיכון משמעותי ביותר להפלות ולמומים מולדים[3].
בנוסף לסיבוכים העובריים, השינויים הפיזיולוגיים שבהיריון עלולים להשפיע על בריאות האם. רטינופתיה, נפרופתיה, יתר ל"ד, מחלות לבביות -כולם מושפעים ומשפיעים על ההיריון . העקרונות החשובים בטיפול באישה עם סוכרת טרום הריונית:
- שליטה מיטבית באיזון רמות הסוכר בהיריון .
- סקירה ואיתור סיבוכים אימהיים (רטינופתיה, נפרופתיה, יתר ל"ד, תחלואה קרדיווסקולרית, קטואצידוזיס ותת פעילות של בלוטת התריס).
- ניטור וטיפול בסיבוכים עובריים (מומים מולדים, רעלת היריון , מאקרוזומיה).
הסווג של סוכרת טרום הריונית בהתאם לחומרת המחלה ומשך המחלה נעשה עפ"י White כמפורט בטבלה הבאה:
סוג | תאור |
---|---|
A | העמסת סוכר לא תקינה בכל גיל/משך מטופלת בדיאטה בלבד. |
B | תחילת המחלה בגיל 20 או אחריו ומשכה עד 10 שנים. |
C | תחילת המחלה בגילאים 19-10 או משכה 19-10 שנים. |
D | תחילת המחלה לפני גיל 10, משכה מעבר ל 20 שנים, רטינופתיה שפירה או יתר ל"ד. |
D1 | תחילת המחלה לפני גיל 10. |
D2 | משך המחלה מעבר ל-20 שנים. |
D3 | קלסיפיקציה של כלי דם ברגליים (מחלה מקרווסקולרית). |
D4 | רטינופתיה שפירה (מחלה מיקרו וסקולרית). |
D5 | יתר ל"ד (לא רעלת). |
R | רטינופתיה פרוליפרטיבית או דמם זגוגיתי. |
F | נפרופתיה עם מעל 500 מ"ג חלבון ליממה. |
RF | R+F |
G | הפלות חוזרות. |
H | מחלה טרשתית לבבית. |
T | לאחר השתלת כלייה. |
מקור: Hare, JW, White, JP. Diabetes Care 1980; 3:394
סיבוכים עובריים
תוצאות הריונות בנשים עם סוכרת טרום הריונית: בסקירה פרוספקטיבית של 5,089 נשים עם סוכרת מסוג 1 לעומת 1.2 מיליון נשים ללא סוכרת בשנים 2003-1991 עולה כי שיעור הסיבוכים בנשים הסוכרתיות הינו גבוה באופן משמעותי סטטיסטית כפי שנראה בטבלה הבאה[4].
5. Damm, P, Molsted-Pederson, L. Significant decrease in congenital malformations in newborn infants of an unselected popu¬lations of diabetic women. Am J Obstet Gynecol 1989; 161:1163.
6. Kitzmiller, JL, Gavin, LA, Gin, GD, et al. Preconception care of diabetes: Glycemic control prevents congenital anomalies. JAMA 1991; 265:731.
7. Steel, JM, Johnstone, FD, Hepburn, DA, Smith, AF. Can prepregnancy care of diabetic women reduce the risk of abnormal babies?. BMJ 1990; 301:1070.
8. Pregnancy outcomes in the Diabetes Control and Complications Trial. Am J Obstet Gynecol 1996; 174:1343.
9. Page, RC, Kirk, BA, Fay, T, et al. Is macrosomia associated with poor glycaemic control in diabetic pregnancy?. Diabet Med 1996; 13:170.
10. Macintosh, MC, Fleming, KM, Bailey, JA, et al. Perinatal mortality and congenital anomalies in babies of women with type 1
or type 2 diabetes in England, Wales, and Northern Ireland: population based study. BMJ 2006; 333:177.
11. Correa, A, Gilboa, SM, Besser, LM, et al. Diabetes mellitus and birth defects. Am J Obstet Gynecol 2008; 199:237.
12. Moley, KH, Chi, MM, Knudson, CM, et al. Hyperglycemia induces apoptosis in preimplantation embryos through cell death effector pathways. Nat Med 1998; 4:1421.
13. Pani, L, Horal, M, Loeken, MR. Rescue of neural tube defects in Pax-3-deficient embryos by p53 loss of function: implica¬tions for Pax-3- dependent development and tumorigenesis. Genes Dev 2002; 16:676.
14. Loeken, MR. Current perspectives on the causes of neural tube defects resulting from diabetic pregnancy. Am J Med Genet
C Semin Med Genet 2005; 135:77.
15. Wentzel, P, Eriksson, UJ. Antioxidants diminish developmental damage induced by high glucose and cyclooxygenase inhibitors in rat embryos in vitro. Diabetes 1998; 47:677.
16. Li, R, Chase, M, Jung, SK, et al. Hypoxic stress in diabetic pregnancy contributes to impaired embryo gene expression and defective development by inducing oxidative stress. Am J Physiol Endocrinol Metab 2005; 289:E591.
17. Miller, E, Hare, JW, Cloherty, JP, et al. Elevated maternal hemoglobin A1C in early pregnancy and major congenital anoma¬lies in infants of diabetic mothers. N Engl J Med 1981; 304:1331. 30.
18. Kitzmiller, JL, Watt, N, Driscoll, SG. Decidual arteriopathy in hypertension and diabetesin pregnancy and immunofluores-cent studies. Am J Obstet Gynecol 1981; 141:773.
19. McFarland, MB, Trylovich, CG, Langer, O. Anthropometric differences in macrosomic infants of diabetic and nondiabetic
mothers. J Matern Fetal Med 1998; 7:292.
20. Rey, E, Attie, C, Bonin, A. The effects of first-trimester diabetes control on the incidence of macrosomia. Am J Obstet Gyne-
col 1999; 181:202.
21. Sibai, BM, Caritis, SN, Hauth, JC, et al. Preterm delivery in women with pregestational diabetes mellitus or chronic hyper¬tension relative to women with uncomplicated pregnancies. The National institute of Child Health and Human Development Maternal- Fetal Medicine Units Network. Am J Obstet Gynecol 2000; 183:1520.
22. McElvy, SS, Miodovnik, M, Rosenn, B, et al. A focused preconceptional and early pregnancy program in women with type 1 diabetes reduces perinatal mortality and malformation rates to general population levels. J Matern Fetal Med 2000; 9:14.
23. Roberts, AB, Pattison, NS. Pregnancy in women with diabetes mellitus, twenty years experience: 1968-1987. N Z Med J
1990; 103:211.
24. Johnstone, FD, Lindsay, RS, Steel, J. Type 1 diabetes and pregnancy: trends in birth weight over 40 years at a single clinic.
Obstet Gynecol 2006; 107:1297.
25. Effect of pregnancy on microvascular complications in the diabetes control and complications trial. The Diabetes Control and Complications Trial Research Group. Diabetes Care 2000; 23:1084.
26. Verier-Mine, O, Chaturvedi, N, Webb, D, Fuller, JH. Is pregnancy a risk factor for microvascular complications? The EU-
RODIAB Prospective Complications Study. Diabet Med 2005; 22:1503.
27. Star, J, Carpenter, MW. The effect of pregnancy on the natural history of diabetic retinopathy and nephropathy. Clin Perina-
tol 1998; 25:887.
28. Chew, EY, Mills, JL, Metzger, BE, et al. Metabolic control and progression of retinopathy: The Diabetes in Early Pregnancy
Study. Diabetes Care 1995; 18: 631.
29. Wang, PH, Lau, J, Chalmers, TC. Meta-analysis of effects of intensive blood glucose control on later complications of type I diabetes. Lancet 1993; 341:1306.
30. Lauritzen, T, Frost-Larsen, K, Larsen HW, et al. Effect of 1 year of near normal blood glucose levels on retinopathy in insulin-dependent diabetics. Lancet 1983; 1:200.
31. Early worsening of diabetic retinopathy in the Diabetes Control and Complications Trial. Arch Ophthalmol 1998; 116:874.
32. Miodovnik, M, Rosenn, BM, Khoury, JC, et al. Does pregnancy increase the risk for development and progression of diabetic nephropathy? Am J Obstet Gynecol 1996; 174:1180.
33. Jovanovic, R. Obstetric management when normoglycemia is maintained in diabetic pregnant women with vascular compromise. Am J Obstet Gynecol 1984; 149:617.
34. Sibai, BM, Caritis, S, Hauth, J, et al. Risks of preeclampsia and adverse neonatal outcomes among women with pregesta-tional diabetes mellitus. National Institute of Child Health and Human Development Network of Maternal-Fetal Medicine
Units. Am J Obstet Gynecol 2000; 182:364.
35. Temple, R, Aldridge, V, Stanley, K, Murphy, H. Glycaemic control throughout pregnancy and risk of pre-eclampsia in women
with type I diabetes. BJOG 2006; 113:1329.
36. Gandhi, RA, Brown, J, Simm, A, et al. HbA1c during pregnancy: its relationship to meal related glycaemia and neonatal birth weight in patients with diabetes. Eur J Obstet Gynecol Reprod Biol 2008; 138:45.
37. Preconception care of women with diabetes. 7. Diabetes Care 2004; 27 Suppl 1:S76.
38. Murphy, HR, Rayman, G, Lewis, K, et al. Effectiveness of continuous glucose monitoring in pregnant women with diabetes: randomised clinical trial. BMJ 2008; 337:a1680.
39. Rizzo, T, Metzger, BE, Nurns, WJ. Correlations between antepartum maternal metabolism and intelligence of offspring. N
Engl J Med 1991; 325:911.
40. Langer, O, Levy, J, Brustman, L, et al. Glycemic control in gestational diabetes mellitus --how tight is tight enough: small for gestational age versus large for gestational age?. Am J Obstet Gynecol 1989; 161:646.
41. Hirsch I. Insulin analogues. N Engl J Med 2005; 352:174.
42. Wyatt, JW, Frias, JL, Hoyme, HE, et al. Congenital anomaly rate in offspring of mothers with diabetes treated with insulin lispro during pregnancy. Diabet Med 2005; 22:803.
43. Hod, M, Damm, P, Kaaja, R, et al. Fetal and perinatal outcomes in type 1 diabetes pregnancy: a randomized study compar¬ing insulin aspart with human insulin in 322 subjects. Am J Obstet Gynecol 2008; 198:186.
44. Egerman, RS, Ramsey, RD, Kao, LW, et al. Perinatal Outcomes in Pregnancies Managed with Antenatal Insulin Glargine. Am J Perinatol. 2009 Sep;26(8):591-5.
45. Fang, YM, MacKeen, D, Egan, JF, Zelop, CM. Insulin glargine compared with Neutral Protamine Hagedorn insulin in the treatment of pregnant diabetics. J Matern Fetal Neonatal Med 2009; 22:249.
46. Di Cianni, G, Torlone, E, Lencioni, C, et al. Perinatal outcomes associated with the use of glargine during pregnancy. Diabet
Med 2008; 25:993.
47. Price, N, Bartlett, C, Gillmer, M. Use of insulin glargine during pregnancy: a case control pilot study. BJOG 2007; 114:453. 48. Henderson, CE, Machupalli, S, Marcano-Vasquez, H, et al. A retrospective review of glargine use in pregnancy. J Reprod Med 2009; 54:208. 49. McManus, RM, Ryan, EA. Insulin requirements in insulin-dependent and insulin requiring GDM women during final month of pregnancy. Diabetes Care 1992; 15:1323. 50. Coustan DR, Reece EA, Sherwin RS, et al. A randomized clinical trial of the insulin pump vs intensive conventional therapy in diabetic pregnancies. JAMA 1986; 255:631. 51. Rudolf MC, Coustan DR, Sherwin RS, et al. Efficacy of the insulin pump in the home treatment of pregnant diabetics. Diabe¬tes 1981; 30:891. 52. Mukhopadhyay A, Farrell T, Fraser RB, Ola B. Continuous subcutaneous insulin infusion vs intensive conventional insulin therapy in pregnant diabetic women: a systematic review and metaanalysis of randomized, controlled trials. Am J Obstet Gynecol 2007; 197:447. 53. Langer, O, Conway, DL, Berkus, MD, et al. A comparison of glyburide and insulin in women with gestational diabetes mel- litus. N Engl J Med 2000; 343:1134. 54. Jacobson, GF, Ramos, GA, Ching, JY, et al. Comparison of glyburide and insulin for the management of gestational diabetes in a large managed care organization. Am J Obstet Gynecol 2005; 193:118. 55. Koren, G. Glyburide and fetal safety; transplacental pharmacokinetic considerations. Reprod Toxicol 2001; 15:227. 56. Gilbert, C, Valois, M, Koren, G. Pregnancy outcome after first-trimester exposure to metformin: a meta-analysis. Fertil Steril 2006; 86:658. 57. Stephenson MJ: Screening for gestational diabetes mellitus: a critical review. J Fam Prac 37:277, 1993. 58. O'sullivan JB, Body weight and subsequent siabetes mellitus. JAMA 248:949, 1982. 59. ACOG Practice Bulletin. Clinical Management Guidelines for Obstetrician-Gynecologists. Number 30, September 2001. Gestational diabetes. 60. HAPO Study Cooperative Research Group, Metzger BE, Lowe LP, Dyer AR, Trimble ER, Chaovarindr U, Coustan DR, Hadden DR, McCance DR, Hod M, McIntyre HD, Oats JJ, Persson B, Rogers MS, Sacks DA. Hyperglycemia and adverse pregnancy out¬comes. N Engl J Med. 2008 May 8;358(19):1991-2002. 61. Landon MB, Spong CY, Thom E, Carpenter MW, Ramin SM, Casey B, Wapner RJ, Varner MW, Rouse DJ, Thorp JM Jr, Sciscione A, Catalano P, Harper M, Saade G, Lain KY, Sorokin Y, Peaceman AM, Tolosa JE, Anderson GB. A multicenter, randomized trial of treatment for mild gestational diabetes. N Engl J Med. 2009 Oct 1;361(14):1339-48. 62. Carpenter MW, Coustan DR. Criteria for screening tests of gestational diabetes. Am J Obstet Gynecol 144:768, 1982. 63. International association of diabetes and pregnancy study groups recommendations on the diagnosis and classification of hyperglycemia in pregnancy. Diabetes Care 2010; 33:676. 64. Ornoy, A. Growth and neurodevelopmental outcome of children born to mothers with pregestational and gestational diabetes. Pediatr Endocrinol Rev 2005; 3:104. 65. Dabelea, D. The predisposition to obesity and diabetes in offspring of diabetic mothers. Diabetes Care 2007; 30 Suppl 2:S169. 66. Kaaja, RJ, Greer, IA. Manifestations of chronic disease during pregnancy. JAMA 2005; 294:2751. 67. Griffiths, RJ, Vinall, PS, Stickland, MH, Wales, JK. Haemoglobin A1c levels in normal and diabetic pregnancies. Eur J Obstet Gynecol Reprod Biol 1987; 24:195. 68. Horton, ES. Exercise in the treatment of NIDDM. Applications for GDM? Diabetes 1991; 40 Suppl 2:175. 69. Pedersen, O, Beck-Nielsen, H, Heding, L. Increased insulin receptors after exercise in patients with insulin-dependent diabetes mellitus. N Engl J Med 1980; 302:886. 70. Schneider, SH, Ruderman, NB. Exercise and NIDDM. Diabetes Care 1993; 16:54. 71. Langer, O, Conway, DL, Berkus, MD, et al. A comparison of glyburide and insulin in women with gestational diabetes mel- litus. N Engl J Med 2000; 343:1134. 72. Rowan, JA, Hague, WM, Gao, W, et al. Metformin versus insulin for the treatment ofgestational diabetes. N Engl J Med 2008; 358:2003. 73. Bellamy, L, Casas, JP, Hingorani, AD, Williams, D. Type 2 diabetes mellitus after gestational diabetes: a systematic review and meta-analysis. Lancet 2009; 373:1773. 74. Baptiste-Roberts, K, Barone, BB, Gary, TL, et al. Risk factors for type 2 diabetes among women with gestational diabetes: a systematic review. Am J Med 2009;122:207. 75. Pedersen, J. Weight and length at birth of infants of diabetic mothers. Acta Endocrinol (Copenh) 1954; 16:330. 76. Mello, G, Parretti, E, Mecacci, F, et al. What degree of maternal metabolic control in women with type 1 diabetes is associ¬ated with normal body size and proportions in fullterm infants?. Diabetes Care 2000; 23:1494. 77. Philips, AF, Dubin, JW, Matty, PJ, Raye, JR. Arterial hypoxemia and hyperinsulinemia in the chronically hyperglycemic fetal lamb. Pediatr Res 1982; 16:653. 78. Kitzmiller, JL. Sweet success with diabetes. The development of insulin therapy and glycemic control for pregnancy. Diabe¬tes Care 1993; 16 Suppl 3:107. 79. Mimouni, F, Miodovnik, M, Siddiqi, TA, et al. High spontaneous premature labor rate in insulin-dependent diabetic preg¬nant women: an association with poor glycemic control and urogenital infection. Obstet Gynecol 1988; 72:175. 80. Mimouni, F, et al. Perinatal asphyxia in infants of insulin-dependent diabetic mothers. J Pediatr 1988; 113:345. 81. Acker, DB, Sachs, BP, Friedman, EA. Risk factors for shoulder dystocia in the average weight infant. Obstet Gynecol 1986; 67:614. 82. Combs, CA, Gunderson, E, Kitzmiller, JL, et al. Relationship of fetal macrosomia to maternal postprandial glucose control during pregnancy. Diabetes Care 1992; 15:1251. 83. Persson, B, Hanson, U. Neonatal morbidities in gestational diabetes mellitus. Diabetes Care 1998; 21 Suppl 2:B79. 84. Cordero, L, Treuer, SH, Landon, MB, Gabbe, SG. Management of infants of diabetic mothers. Arch Pediatr Adolesc Med 1998; 152:249. 85. Tsang, RC, Chen, I, Friedman, MA, et al. Parathyroid function in infants of diabetic mothers. J Pediatr 1975; 86:399. 86. Rosenn, B, Miodovnik, M, Tsang, R. Common clinical manifestations of maternal diabetes in newborn infants: implications for the practicing pediatrician. Pediatr Ann 1996; 25:215. 87. Ullmo, S, Vial, Y, Di Bernardo, S, et al. Pathologic ventricular hypertrophy in the offspring of diabetic mothers: a retrospec¬tive study. Eur Heart J 2007; 28:1319.
ביבליוגרפיה
- ↑ Lawrence, JM, Contreras, R, Chen, W, Sacks, DA. Trends in the prevalence of preexisting diabetes and gestational diabetes mellitus among a racially/ethnically diverse population of pregnant women, 1999-2005. Diabetes Care 2008; 31:899.
- ↑ Preconception care of women with diabetes. 3. Diabetes Care 2004; 27 Suppl 1:S76.
- ↑ Temple, R, Aldridge, V, Greenwood, R, et al. Association between outcome of pregnancy and glycaemic control in early pregnancy in type 1 diabetes: population based study. BMJ 2002; 325:1275.
- ↑ Persson, M, Norman, M, Hanson, U. Obstetric and perinatal outcomes in type 1 diabetic pregnancies: A large, population-based study. Diabetes Care 2009; 32:2005.
קישורים חיצוניים
המידע שבדף זה נכתב על ידי
ד"ר לירון קוגן ופרופ׳ אוריאל אלחלל, מחלקת נשים ויולדות, בית חולים הדסה עין כרם, האוניברסיטה העברית, ירושלים
![Themedical.png](/w/images/thumb/6/65/Themedical.png/60px-Themedical.png)