הבדלים בין גרסאות בדף "כאב - שימוש בקנאביס רפואי - Pain - use of medical cannabis"
שורה 52: | שורה 52: | ||
אין לזלזל ולהקטין את תופעות הלוואי של הקנביס. קנביס בשימוש בגיל צעיר מקושר להתפרצות של [[סכיזופרניה]] בשכיחות יתר, קיים קשר סטטיסטי בין משתמשי הקנביס לבין שימוש ב[[סמים]] קשים. אל מול זאת, חשוב לזכור כי גם האפשרויות האחרות לטיפול בכאב אינן נטולות סיכונים. | אין לזלזל ולהקטין את תופעות הלוואי של הקנביס. קנביס בשימוש בגיל צעיר מקושר להתפרצות של [[סכיזופרניה]] בשכיחות יתר, קיים קשר סטטיסטי בין משתמשי הקנביס לבין שימוש ב[[סמים]] קשים. אל מול זאת, חשוב לזכור כי גם האפשרויות האחרות לטיפול בכאב אינן נטולות סיכונים. | ||
− | == | + | ==התוויות בישראל== |
− | כיום | + | כיום משרד הבריאות נותן היתר לשימוש בקנביס רפואי לסובלים מהבעיות האלה: |
+ | *סרטן. | ||
+ | *כאב כרוני (על בסיס פגיעה עצבית או עם המלצה ממרפאת כאב מוכרת, לאחר מיצוי טיפולים מקובלים). | ||
+ | *מחלות דלקתיות. | ||
+ | *ברקית | ||
+ | *טרשת נפוצה (בשלב העוויתי). | ||
+ | *נשאי HIV וחולי תסמונת הכשל החיסוני הנרכש (Acquired Immune Deficiency Syndrome, AIDS)(לפי מדדים). | ||
+ | *מחלות יתומות (על סמך בדיקה של כל מקרה לגופו). | ||
+ | * הפרעת דחק בתר-טראומטית (Post-Traumatic Stress Disorder, PTSD); במקרים חריגים | ||
+ | ובאישור מנהל בית-חולים פסיכיאטרי. | ||
+ | ==הליך האישור== | ||
+ | |||
במרבית המקרים יצטרכו המטופלים לקבל אישור מפסיכיאטר לכך שלא קיימות הוריות-נגד לשימוש ממושך בקנביס (סכיזופרניה במשפחה קרובה, היסטוריה של התמכרות, מחלת נפש פעילה ועוד). כמו כן, אם קיימת שאלה לגבי השפעת התרופה על החולה ועל תפקודו, על המטופל לעבור מעקב קבוע על ידי מומחה לבריאות הנפש, בתדירות של אחת לחודש לפחות (פסיכולוג או עובד סוציאלי). יש להסביר למטופלים בפירוט על הסיכונים של השימוש בקנביס ועל דרך ההתנהגות בזמן השימוש, ולהגדיר מדדים להצלחה בטיפול (ירידה בצריכת תרופות אחרות, תפקוד בעבודה ובמשפחה וכדומה). ביקורת תתבצע אחת לשלושה חודשים (האישורים ניתנים לתקופה של שישה חודשים בלבד, ויש להוציא אישור חדש בכל פעם). | במרבית המקרים יצטרכו המטופלים לקבל אישור מפסיכיאטר לכך שלא קיימות הוריות-נגד לשימוש ממושך בקנביס (סכיזופרניה במשפחה קרובה, היסטוריה של התמכרות, מחלת נפש פעילה ועוד). כמו כן, אם קיימת שאלה לגבי השפעת התרופה על החולה ועל תפקודו, על המטופל לעבור מעקב קבוע על ידי מומחה לבריאות הנפש, בתדירות של אחת לחודש לפחות (פסיכולוג או עובד סוציאלי). יש להסביר למטופלים בפירוט על הסיכונים של השימוש בקנביס ועל דרך ההתנהגות בזמן השימוש, ולהגדיר מדדים להצלחה בטיפול (ירידה בצריכת תרופות אחרות, תפקוד בעבודה ובמשפחה וכדומה). ביקורת תתבצע אחת לשלושה חודשים (האישורים ניתנים לתקופה של שישה חודשים בלבד, ויש להוציא אישור חדש בכל פעם). | ||
− | במכתב הבקשה לקבל אישור לטיפול בקנביס רפואי יש לספק את הפרטים הבאים: | + | במכתב הבקשה לקבל אישור לטיפול בקנביס רפואי יש לספק את הפרטים הבאים (ראה נספח): |
− | * הגשת בקשה על ידי הרופא המומחה בתחום | + | * הגשת בקשה על ידי הרופא המומחה בתחום. |
− | * הסבר הצורך | + | * הסבר הצורך. |
− | * מיצוי טיפולים מקובלים | + | * מיצוי טיפולים מקובלים. |
− | * מדדים להצלחת הטיפול | + | * מדדים להצלחת הטיפול. |
− | * חומר מדעי תומך אם נדרש | + | * חומר מדעי תומך אם נדרש. |
− | * בקשת החולה כולל פרטים מזהים וכתובת מקום גידול הצמחים (אם נדרש) | + | * בקשת החולה כולל פרטים מזהים וכתובת מקום גידול הצמחים (אם נדרש). |
המכתב הנ"ל נשלח ליו"ר הוועדה לקנביס רפואי, ד"ר יהודה ברוך, מנהל בית החולים אברבנאל. | המכתב הנ"ל נשלח ליו"ר הוועדה לקנביס רפואי, ד"ר יהודה ברוך, מנהל בית החולים אברבנאל. | ||
− | גם כאשר הליך בקשת הטיפול מנוהל על ידי רופא מומחה בתחום מסוים, | + | ראוי לציין כי גם כאשר הליך בקשת הטיפול מנוהל על ידי רופא מומחה בתחום מסוים, יש לערב את רופא המשפחה של המטופל, על מנת שיהיה מודע לטיפול ולא יהיה ממודר מהנושא. |
[[קובץ: Cannabis4.png|400px]] | [[קובץ: Cannabis4.png|400px]] | ||
− | בדרך כלל | + | בדרך כלל האישור לטיפול מתקבל תוך פרק זמן קצר. האישור מאפשר למטופלים לצרוך את הקנביס הרפואי בכתובת אחת שאותה הם מציינים במכתבם. החולים יכולים לבחור באחת משתי אפשרויות: האחת היא לגדל בביתם עד עשרה צמחים לשימוש אישי. לצורך כך עליהם להתקשר עם המשטרה ולהראות כי הצמחים גדלים במקום מוגן ובטוח. רוב החולים בוחרים באפשרות השנייה, שהיא קבלת את הקנביס מאחת מהעמותות הפועלות בישראל באופן שבועי. ראויה לציון היא העמותה "תיקון עולם" שהיא הספקית המרכזית במדינת ישראל זה מספר שנים. המתן נעשה ללא כל עלות לחולה. |
==צורת צריכת הקנביס הרפואי== | ==צורת צריכת הקנביס הרפואי== |
גרסה מ־13:54, 3 באפריל 2014
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
כאב - שימוש בקנביס רפואי | ||
---|---|---|
Pain - use of medical cannabis | ||
יוצר הערך | ד"ר איתי גור-אריה, ד"ר סילביו בריל ![]() |
|
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דפי הפירושים: – כאב , קנביס רפואי
השימוש בקנביס (Cannabis) למטרות רפואיות ידוע מזה אלפי שנים וחוצה תרבויות. בשנים האחרונות נכנס הקנביס לשימוש רפואי בישראל בהתוויות רפואיות מסוימות כדוגמת ממאירות פעילה או סופנית, כאב כרוני על רקע עצבי (Neuropathy) ועוד. ניתן להשתמש בצמח עצמו או במרכיביו, טטראהידרוקנאבינול (Δ9-Tetrahydrocannabinol, THC) וקנבידיאול (Cannabidiol, CBD) לטיפול במחלות והקלת תסמינים. יחד עם הפוטנציאל התרופתי הרב של הטיפול, ידועות גם תופעות לוואי שלו, ונוסף על כך יש להיזהר משימוש לרעה בו. הכרת היתרונות והחסרונות של הקנביס הרפואי, יחד עם צורות הצריכה שלו והחוק בישראל תאפשר בחירה מושכלת של טיפול, תוך התחשבות במכלול הגורמים המשפיעים.
היסטוריה
כבר לפני 5,000 שנה בהודו, מצרים ואשור העתיקה נמצאו עדויות לשימוש בו למטרות רפואה בקברי המלכים. הווידה צ'נה, הטקסט ההודי הדתי, מזכיר שימוש בקנביס להקלת כאבים. רישום הודי אחר מלפני 2,700 שנה מציין שימוש בתערובת של יין וקנביס לצורך הרדמה ניתוחית. בסין המליץ רופא הקיסר על קנביס לטיפול במכאובים כבר לפני 2,000 שנה. ברישומי רפואת צמחים ורפואה הומאופתית (Homoeopathy) מופיעות המלצות על שימוש בקנביס ומשרותיו לכאבים ממקור עצבי בשתייה ובמריחה מקומית.
במאה ה-19 החלו חברות תרופות לחפש תרופות ממקורות צמחיים, ביניהן Acetylsalicylic Acid שהופק מצמח הערבה, Quinine מצמח הלענה, וכמובן האופיואידים (Opioids) השונים שהופקו מצמח הפרג. בשנת 1839 פרסם William B O’Shaughnessy מנשר על הדרך להפקת החומר הפעיל מקנביס, בשם "על ההכנות של ההמפ ההודי, או גונזאה" (On the Preparations of the Indian Hemp, or Gunjah).
על רקע זה החלו חברות תרופות שונות לייצר משרות על בסיס הקנביס הרפואי, ביניהן בריסטול מיירס סקויב (Bristol-Meyers Squib), בורהוז-ולקם (Burroughs-Wellcome & Co In), אלי לילי (Eli Lilly) ופארקה-דייויס (Parke-Davis).
בשנת 1941, לאחר תהפוכות פוליטיות וכלכליות רבות (אשר נכרכו בהן תאוריות קשר מרובות, כגון התנגדותן של חברות הטבק והאלכוהול האמריקאיות ומלחמתה של חברת DuPont בחבלים המיוצרים מצמח הקנביס מחשש לחבלים המלאכותיים שייצרה), הוכרז הקנביס ע"י הרשויות האמריקאיות כחומר לא חוקי. הכרזה זאת גררה את שאר העולם לקבל את העמדה האמריקאית, כך שבשנות ה- 50 למאה הקודמת הוצא הקנביס מחוץ לחוק בכל המדינות המערביות.
הבסיס הפרמקולוגי (Pharmacological) לשימוש בקנביס ותוצריו
בגופנו קיימים לפחות שני קולטנים לחומרים קנבינואידים: קולטן קנבינואידי מסוג 1 (Cannabinoid receptor type 1, CB1) וקולטן קנבינואידי מסוג 2 (Cannabinoid receptor type 2, CB2). קולטני ה- CB1 מאכלסים בעיקר את מערכת העצבים המרכזית והשפעתם היא פסיכוגנית (Psychogenic), ואילו קולטני ה-CB2, מאכלסים בעיקר את מערכת העצבים ההיקפית ומקושרים להשפעה על דיכוי דלקתי וחיסוני (Immunosuppression).
ההשפעה הנוספת של החומרים הנ"ל היא על תעלת הסידן מסוג (N (Nerve Type הנמצאת בפרה-מסנף העצבי (Pre synapse). זוהי אותה תעלה המשמשת מטרה לתרופות המודרניות לכאב נוירופתי מסוג Neurontin (Gabapentin) ו- Lyrica (Pregabalin). התעלה מכניסה יוני סידן אל הפרה-מסנף, ובהמשך גורמת לשחרור של מוליכים עצביים (Neurotransmitter) מסוג נוראדרנלין (Noradrenaline), חומר P (Substance P) וגלוטמט (Glutamate), אשר מגבירים את הולכת הכאב. חסימת התעלה מעכבת את שחרור חומרים אלו מקטינה את ריגוש היתר הקיים בכאב העצבי ואת הכאב האלודיני (Allodynia). בגוף קיימים מספר חומרים אנדוגניים (Endogenous) הפועלים על הקולטנים הקנבינואידיים. הידוע ביניהם הוא האננדמיד (Anandamide).
בצמח הקנביס יש יותר מ-460 סוגים של חומרים פעילים. הידועים מביניהם הם דלתא-9 טטראהידרוקנאבינול(Δ9-Tetrahydrocannabinol, THC) וקנבידיאול (Cannabidiol, CBD). השפעתם של החומרים הללו שונה: עיקר השפעתו של THC היא פסיכוגנית דרך הקולטן CB1, ונוסף על כך הוא גם בעל השפעה על מרכזי תיאבון ובחילה במוח, בעוד CBD פועל בעיקר במערכת ההיקפית על הקולטן CB2, ולכן עיקר השפעתו היא על היא כאב, תחושות היקפיות וטונוס שרירי (Muscle tone).
הסיבות לשימוש בקנביס הרפואי
השימוש בקנביס רפואי הומלץ למחלות ותסמינים רבים, כגון בכאב במחלות כרוניות, בחילות, חוסר תיאבון, ברקית (גלאוקומה), עוויתות שריריות (Spasm) בטרשת נפוצה (Multiple Sclerosis), דאבת השרירים (Fibromyalgia) ועוד.
בתחילת דרכו החדשה הומלץ השימוש לחולים אונקולוגיים שסבלו מתופעות לוואי משניות לכימותרפיה והקרנות, כגון בחילה, הקאות וחוסר תיאבון. בארה"ב הוגבל השימוש לתרופה הסינתטית (Synthetic) של THC שניתנה פומית, עקב איסור השימוש בקנביס. תרופה זו הייתה אכן יעילה לטיפול בתופעות הלוואי שלעיל, אך לא עזרה להפחתת הכאב, ממצא מובן לאור המאפיינים הפרמקולוגיים של THC. במרבית המחקרים הגדולים בספרות הרפואית נעשה שימוש בתרכובת סינתטית זו, וככל הנראה זו הסיבה ליעילות הנמוכה עבור הפחתת כאב שנמצאה בהם. כאשר נעשה שימוש בתרופות על בסיס קנביס הכוללות את ה-CBD, שיעורי ההצלחה בהקלת כאב עלו, בייחוד בבעיות כאב עצביות.
שיטת מתן החומר כנראה גם היא משפיעה על יעילותה, מאחר והכדור הניתן במתן פומי שונה מבחינת חדירותו ועוצמתו באופן מהותי ממתן בצורת עישון.
יש לזכור כי השימוש בקנביס רפואי לכאב הוא עבור חולים שטופלו כבר בתרופות אחרות אשר נכשלו מבחינת יעילות או תופעות לוואי. תרופות אלו כוללות אופיואידים, בנזודיאזפינים (Benzodiazepines), נוגדי דיכאון טריציקליים (Tricyclic antidepressant), נוגדי דלקת שאינם סטרואידים (Non Steroidal Anti Inflammatory Drugs, NSAIDs) ועוד. לתרופות אלו ישנו פוטנציאל תופעות לוואי גדול בהרבה מאשר לקנביס. הסיכון להתמכרות (Addiction) אליהן גבוה יותר מאשר לקנביס. על כן עולה השאלה האם נכון להימנע משימוש בקנביס, אך במקום זאת לתת לחולה תרופות עם פרופיל תופעות לוואי רחב וקשה יותר.
אין לזלזל ולהקטין את תופעות הלוואי של הקנביס. קנביס בשימוש בגיל צעיר מקושר להתפרצות של סכיזופרניה בשכיחות יתר, קיים קשר סטטיסטי בין משתמשי הקנביס לבין שימוש בסמים קשים. אל מול זאת, חשוב לזכור כי גם האפשרויות האחרות לטיפול בכאב אינן נטולות סיכונים.
התוויות בישראל
כיום משרד הבריאות נותן היתר לשימוש בקנביס רפואי לסובלים מהבעיות האלה:
- סרטן.
- כאב כרוני (על בסיס פגיעה עצבית או עם המלצה ממרפאת כאב מוכרת, לאחר מיצוי טיפולים מקובלים).
- מחלות דלקתיות.
- ברקית
- טרשת נפוצה (בשלב העוויתי).
- נשאי HIV וחולי תסמונת הכשל החיסוני הנרכש (Acquired Immune Deficiency Syndrome, AIDS)(לפי מדדים).
- מחלות יתומות (על סמך בדיקה של כל מקרה לגופו).
- הפרעת דחק בתר-טראומטית (Post-Traumatic Stress Disorder, PTSD); במקרים חריגים
ובאישור מנהל בית-חולים פסיכיאטרי.
הליך האישור
במרבית המקרים יצטרכו המטופלים לקבל אישור מפסיכיאטר לכך שלא קיימות הוריות-נגד לשימוש ממושך בקנביס (סכיזופרניה במשפחה קרובה, היסטוריה של התמכרות, מחלת נפש פעילה ועוד). כמו כן, אם קיימת שאלה לגבי השפעת התרופה על החולה ועל תפקודו, על המטופל לעבור מעקב קבוע על ידי מומחה לבריאות הנפש, בתדירות של אחת לחודש לפחות (פסיכולוג או עובד סוציאלי). יש להסביר למטופלים בפירוט על הסיכונים של השימוש בקנביס ועל דרך ההתנהגות בזמן השימוש, ולהגדיר מדדים להצלחה בטיפול (ירידה בצריכת תרופות אחרות, תפקוד בעבודה ובמשפחה וכדומה). ביקורת תתבצע אחת לשלושה חודשים (האישורים ניתנים לתקופה של שישה חודשים בלבד, ויש להוציא אישור חדש בכל פעם).
במכתב הבקשה לקבל אישור לטיפול בקנביס רפואי יש לספק את הפרטים הבאים (ראה נספח):
- הגשת בקשה על ידי הרופא המומחה בתחום.
- הסבר הצורך.
- מיצוי טיפולים מקובלים.
- מדדים להצלחת הטיפול.
- חומר מדעי תומך אם נדרש.
- בקשת החולה כולל פרטים מזהים וכתובת מקום גידול הצמחים (אם נדרש).
המכתב הנ"ל נשלח ליו"ר הוועדה לקנביס רפואי, ד"ר יהודה ברוך, מנהל בית החולים אברבנאל.
ראוי לציין כי גם כאשר הליך בקשת הטיפול מנוהל על ידי רופא מומחה בתחום מסוים, יש לערב את רופא המשפחה של המטופל, על מנת שיהיה מודע לטיפול ולא יהיה ממודר מהנושא.
בדרך כלל האישור לטיפול מתקבל תוך פרק זמן קצר. האישור מאפשר למטופלים לצרוך את הקנביס הרפואי בכתובת אחת שאותה הם מציינים במכתבם. החולים יכולים לבחור באחת משתי אפשרויות: האחת היא לגדל בביתם עד עשרה צמחים לשימוש אישי. לצורך כך עליהם להתקשר עם המשטרה ולהראות כי הצמחים גדלים במקום מוגן ובטוח. רוב החולים בוחרים באפשרות השנייה, שהיא קבלת את הקנביס מאחת מהעמותות הפועלות בישראל באופן שבועי. ראויה לציון היא העמותה "תיקון עולם" שהיא הספקית המרכזית במדינת ישראל זה מספר שנים. המתן נעשה ללא כל עלות לחולה.
צורת צריכת הקנביס הרפואי
קיימות מספר דרכים לשימוש בתרופה.
עד לפני מספר שנים הייתה אפשרות לצרוך את גלולות ה- THC הסינתטי. בשנים האחרונות היבוא נעשה באופן אישי לחולה, ואין אפשרות לרכוש את התרופה בבתי המרקחת באופן ישיר. החיסרון הגדול בצורת צריכה זו היא בכך שהכדור מכיל קנבינואיד מסוג אחד בלבד, שיעיל בעיקר נגד בחילות וחוסר תיאבון. כמו כן, המתן בכדור מוגבל מבחינת יכולת ניטור של החולה להשפעות התרופה. חולים מתלוננים כי לוקח לתרופה מספר שעות עד לקבלת השפעה, וכי לאחר מכן ההשפעה ממושכת גם אם התסמין שלצורכו נלקחה חלף. מאחר ומדובר בתרופה בעלת השפעות מרכזיות, התחושה אינה נעימה לחולים, ורובם מפסיקים להשתמש בה.
עישון הוא צורה הצריכה המועדפת על ידי החולים. לעישון ישנם מגרעות מעצם העישון עצמו והקושי של רופאים להמליץ עליו. אך לשיטת צריכה זו מספר יתרונות: החומר הפעיל מגיע לחולה תוך שניות והיכולת לנטר את ההשפעה קלה יותר (שאיפה יותר או פחות). החומר שמעשן החולה כולל בתוכו בין היתר את ה- CBD שהוא החומר הפעיל המשפיע על הכאב, ועוד חומרים פעילים רבים אחרים.
כדי לנסות ולמנוע את העישון יש מכשיר אידוי שנקרא "וולקנו" (Volcano). המכשיר מחמם את הקנביס לטמפרטורה מעט נמוכה מטמפרטורת בעירה. החומר מנודף ומגיע לחולה ללא עשן. חסרונה של שיטה זו הוא בכך שהכמות הפעילה נמוכה מאשר זו המתקבלת בעישון, וכמו כן עלות המכשיר היא כאלפיים שקלים.
אפשרות נוספת היא לערבב את הפרחים במזון (תה, עוגיות ועוד). החיסרון כאן זהה מבחינת הניטור וזמן הפעילות לכדורי ה- THC. היתרון בשיטה זו הוא בכך שהיא מאפשרת את צריכת כל הרכיבים הפעילים.
המצב כרגע בישראל
הנתונים לגבי המצב כרגע בישראל נכונים לשנת 2009:
סך כל הרישיונות הפעילים כיום הוא 256, מתוכם 123 לגידולים ממאירים, 26 ל- AIDS, שניים לתסמונת טורט (Tourette Syndrome), 14 למחלת קרוהן (Crohn's disease), 12 לטרשת נפוצה, 66 לכאב, שניים לעיניים ואחד לגנחת (Asthma). כמו כן, ישנם רישיונות מיוחדים לנכי צה"ל.
העתיד
קיימות מספר נקודות לגבי העתיד בשימוש בקנביס הרפואי אשר יש צורך להתייחס אליהן:
- קבלה מול רכישה: נכון להיום, אספקת התרופה נעשית חינם. כאשר יגדל מספר המטופלים, המעמסה על העמותות תהפוך לבעיה, ולכן יש לצפות כי מכירה תהפוך להיות הכלי לקבלת התרופה.
- כיסוי עלות הטיפול בעתיד: בהמשך לסעיף הקודם, עולה השאלה התרופה והטיפולים הנלווים לה, כמו עלות פסיכולוג, צריכים להיות משולמים על ידי הקופה או להיכנס לסל הבריאות.
- הרחבת נקודות האספקה: כרגע על החולים להגיע פעם בשבוע לעמותה בתל אביב.
- בקרת איכות: צירת מנגנון רשמי אשר יפקח על כמויות פעילות, ניקיון מזיהומים ועמידה בכל הסטנדרטים המשמשים לכלל התרופות.
- צריכה מחוץ לבית: יש להסדיר מספר נקודות חוקיות נוספות, שאינן מכוסות בחוק הנוכחי, כמו הובלה של התרופה מהעמותה לבית החולה, השימוש במקומות אחרים מביתו של החולה וכדומה. כרגע האישור לשימוש הוא רק בבית המטופל. הבעייתיות מודגשת בכך שאם החולה מתאשפז בבית חולים מסיבה כלשהי, אין הוא רשאי על פי חוק לצרוך את הטיפול שם.
- מחקרים נוספים: עשויים לשפוך אור על יעילות התרופה במחלות שונות ובמחלות הכאב בפרט.
- זנים נוספים: ישנו צורך בפיתוח זנים נוספים שעשויים להיות בעלי השפעה שונה במחלות שונות.
נספח
מדינת ישראל
משרד הבריאות
המרכז הרפואי לבריאות הנפש ע"ש "יהודה אברבנאל"
מסונף לביה"ס לרופאה ע"ש "סאקלר"
אוניברסיטת תל-אביב לשכת מנהל המרכז
כ' אב תשס"ח
21 אוגוסט 2008
סימוכין: 9803
הנחיות לטיפול במריחואנה רפואית (MGC) להפחתת כאב:
- בקשה לשימוש במריחואנה מטעמים רפואיים בגין טיפול בכאב כרוני, תופנה ממרפאה ציבורית לטיפול בכאב.
- MGC תאושר לטיפול רק בכאב נוירופתי או על רקע מחלת הסוכרת. לשאר ההתוויות הטיפול יהיה על בסיס אישור חריג.
- דרישות סף:
- עבר ניסיון טיפולי אחר מקובל וסביר בהיקפו.
- טרם התחלת הטיפול ב-MGC, ייקבעו מדדים להצלחת הטיפול.
- המטופל ימשיך מעקב במרפאה הממליצה, לפחות אחת לשלושה חודשים.
- במקרים של מטופלים הסובלים מהפרעה נפשית, תבוצע בדיקה ראשונית של פסיכיאטר לקביעת אי קיום התוויות נגד וכן מעקב איש ברה"נ, אחת לשלושה חודשים לפחות, לשלילת הידרדרות בתחום התפקודי.
- בהתחלת טיפול ב-MGC ובכל שינוי מינון ועד הגעה למינון יציב, יש להתריע בפני המטופל על הסכנה בנהיגה.
רח' קקל 15 בת-ים 59100, טל':03-5552611 , פקס: 6583503-03
E-mail:galit.hason@abr.health.gov.il
Keren-Kayemet 15 ,Bat-Yam 59100 Tel. 03-5552611 Fax. 03-6583503
קישורים חיצוניים
- השימוש בקנביס רפואי, מדיקל מדיה
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר איתי גור-אריה- מנהל יחידת הכאב המרכז הרפואי ע"ש ח' שיבא, תל השומר; יו”ר האגודה הישראלית לכאב, ד"ר סילביו בריל - מנהל יחידת לטיפול בכאב, המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי, תל אביב; מזכיר האגודה הישראלית לכאב