הבדלים בין גרסאות בדף "מניעה ואיתור מוקדם של סרטן הראש והצוואר - Prevention and early detection of head and neck cancer"
(ח) |
|||
שורה 10: | שורה 10: | ||
|ICD-9= | |ICD-9= | ||
|MeSH= | |MeSH= | ||
− | |יוצר הערך= ד"ר אבי חפץ {{ש}}[[קובץ:TopLogoR.jpg|80px]] | + | |יוצר הערך= ד"ר אבי חפץ{{ש}}[[קובץ:TopLogoR.jpg|80px]] |
|אחראי הערך= | |אחראי הערך= | ||
}} | }} | ||
'''גידולי ראש צוואר''' הם קבוצה הטרוגנית של גידולים שחלקם אגרסיביים ביותר. מניעה וגילוי מוקדם של גידולים אלו עשויים להציל חיים.{{ש}} | '''גידולי ראש צוואר''' הם קבוצה הטרוגנית של גידולים שחלקם אגרסיביים ביותר. מניעה וגילוי מוקדם של גידולים אלו עשויים להציל חיים.{{ש}} | ||
− | המניעה מתבססת בעיקר על הימנעות מגורמים מסרטנים ובעיקר [[עישון]] (על כל סוגיו) ו[[שתיית אלכוהול]]. שני אלו פועלים בסינרגיזם ומגבירים משמעותית (פי עשרות) את הסיכון ל[[סרטן האפיתל הקשקשי של הגרון ובית הבליעה]]. הסבר ומודעות להימנעות מחשיפה לחומרים מסרטנים המצויים בעשן הסיגריות ובאלכוהול הוא קריטי להפחתת התחלואה בסרטן מסוג זה. | + | המניעה מתבססת בעיקר על הימנעות מגורמים מסרטנים ובעיקר [[עישון]] (על כל סוגיו) ו[[שתיית אלכוהול]]. שני אלו פועלים בסינרגיזם ומגבירים משמעותית (פי עשרות) את הסיכון ל[[סרטן האפיתל הקשקשי של הגרון ובית הבליעה]]. הסבר ומודעות להימנעות מחשיפה לחומרים מסרטנים המצויים בעשן הסיגריות ובאלכוהול הוא קריטי להפחתת התחלואה בסרטן מסוג זה. |
− | גילוי מוקדם של סרטן הראש והצוואר הוא קריטי להצלת חייהם של החולים במחלה. סיכויי ההבראה מגידול מוקדם של הלשון או הגרון הם כ-90% לעומת כ-40%-30%, כאשר הגילוי נעשה בשלב מאוחר של המחלה. גם התחלואה מהטיפולים שונה לחלוטין בשלבי המחלה השונים: בגידולים קטנים של הלשון ניתן לבצע כריתה כירורגית מוגבלת של הלשון וסגירה ראשונית עם הפרעה מזערית בדיבור ובבליעה. לעומת זאת גידול מתקדם יותר של הלשון מצריך כריתה נרחבת ושחזור עם מתלה חופשי מאיבר אחר והפרעה ניכרת בבליעה ובדיבור. | + | |
+ | גילוי מוקדם של סרטן הראש והצוואר הוא קריטי להצלת חייהם של החולים במחלה. סיכויי ההבראה מגידול מוקדם של הלשון או הגרון הם כ-90% לעומת כ-40%-30%, כאשר הגילוי נעשה בשלב מאוחר של המחלה. גם התחלואה מהטיפולים שונה לחלוטין בשלבי המחלה השונים: בגידולים קטנים של הלשון ניתן לבצע כריתה כירורגית מוגבלת של הלשון וסגירה ראשונית עם הפרעה מזערית בדיבור ובבליעה. לעומת זאת גידול מתקדם יותר של הלשון מצריך כריתה נרחבת ושחזור עם מתלה חופשי מאיבר אחר והפרעה ניכרת בבליעה ובדיבור. | ||
+ | |||
סרטן בלוטת המגן אינו אגרסיבי ברוב המקרים, אך מיעוט החולים מופיע עם גידולים אגרסיביים וגילוי מוקדם שלהם מציל חיים. גידול מדולרי לדוגמה הוא אגרסיבי יותר וכריתתו בשלב מוקדם (לעתים כריתת בלוטת המגן לפני הופעת הגידול אלא בשלב המוטציה הגנטית בלבד) מונע התפשטות הגידול ומציל בוודאות את חיי החולה. | סרטן בלוטת המגן אינו אגרסיבי ברוב המקרים, אך מיעוט החולים מופיע עם גידולים אגרסיביים וגילוי מוקדם שלהם מציל חיים. גידול מדולרי לדוגמה הוא אגרסיבי יותר וכריתתו בשלב מוקדם (לעתים כריתת בלוטת המגן לפני הופעת הגידול אלא בשלב המוטציה הגנטית בלבד) מונע התפשטות הגידול ומציל בוודאות את חיי החולה. | ||
שורה 23: | שורה 25: | ||
==גידולי בלוטת המגן== | ==גידולי בלוטת המגן== | ||
− | גידולי בלוטת המגן שכיחים ביותר בנשים צעירות, והסוג השכיח ביותר הוא הגידול הפפילרי של [[בלוטת המגן]] (Papillary Thyroid Carcinoma). גידול זה שכיח בנשים צעירות ונחשב לאחד הגידולים הפחות אגרסיביים בגוף. הפרמטר העיקרי הקובע הישרדות מהמחלה הוא מין החולה וגילו, ואחוזי ההחלמה מתקרבים ל-100% בנשים צעירות מגיל 45. הטיפול מבוסס על כריתה כירורגית של הבלוטה, דיסקציה צווארית סלקטיבית במקרי בלוטות לימפה גרורתיות (באחוז גבוה של החולים) וטיפול משלים ביוד רדיואקטיבי. התחלואה מהטיפול הנ"ל מינימלית בד"כ. | + | גידולי בלוטת המגן שכיחים ביותר בנשים צעירות, והסוג השכיח ביותר הוא הגידול הפפילרי של [[בלוטת המגן]] (Papillary Thyroid Carcinoma). גידול זה שכיח בנשים צעירות ונחשב לאחד הגידולים הפחות אגרסיביים בגוף. הפרמטר העיקרי הקובע הישרדות מהמחלה הוא מין החולה וגילו, ואחוזי ההחלמה מתקרבים ל-100% בנשים צעירות מגיל 45. הטיפול מבוסס על כריתה כירורגית של הבלוטה, דיסקציה צווארית סלקטיבית במקרי בלוטות לימפה גרורתיות (באחוז גבוה של החולים) וטיפול משלים ביוד רדיואקטיבי. התחלואה מהטיפול הנ"ל מינימלית בד"כ. |
− | לעומתו, ומאותה הבלוטה, נוצר גם אחד הגידולים האלימים בגוף מסוג אנפלסטי (Anaplastic Thyroid Carcinoma), גידול קטלני ביותר והתמותה מהגידול מתקרבת ל-100% תוך פחות משנה. גידולים אלו נוצרים מבלוטת המגן וללא קשר לגורמים חושפים מוכרים. בניגוד לגידול הפפילרי, איחור באבחנה של גידול אנפלסטי (שמכפיל את עצמו כל מספר שעות), הוא קטלני והסיכוי (הקל) היחיד שיש לחולים הוא אבחנה מוקדמת כשהגידול עדיין נתיח, ואז מתן קרינה (וגם אז סיכויי ההחלמה נדירים). | + | |
− | נוסף על כך, יש גידולים המצויים בטווח שבין שני גידולים אלו (כגון: גידול מדולרי של התירואיד) שהטיפול בהם מבוסס על כריתה כירורגית. בגידול מודולרי אבחנה מוקדמת של המחלה מצילה חיים. מעבר לכך, בקבוצת חולים עם תסמונת Multiple Endocrine Neoplasia II) MEN II) הגידול המדולרי עלול להיות אגרסיבי ביותר ומומלצת בדיקה גנטית של פרוטו-אונקוגן המזוהה עם המחלה (RET Proto-Oncogene). אם הבדיקה חיובית בילדים להורים עם גידול מדולרי, ההמלצה היא לניתוח כריתת בלוטת המגן כבר בילדות (לפני התפתחות הגידול המדולרי בבלוטת המגן) כדי למנוע התפתחות הגידול המדולרי הקטלני (ב-100% מילדים אלו), וכך להפחית את התמותה מהמחלה (אם בעת הכריתה עדיין אין התפתחות גידול מדולרי בבלוטה, ההחלמה היא ב-100% מהילדים) וההחלמה צונחת ל-70%-50% כאשר גידול כזה כבר נוצר. | + | לעומתו, ומאותה הבלוטה, נוצר גם אחד הגידולים האלימים בגוף מסוג אנפלסטי (Anaplastic Thyroid Carcinoma), גידול קטלני ביותר והתמותה מהגידול מתקרבת ל-100% תוך פחות משנה. גידולים אלו נוצרים מבלוטת המגן וללא קשר לגורמים חושפים מוכרים. בניגוד לגידול הפפילרי, איחור באבחנה של גידול אנפלסטי (שמכפיל את עצמו כל מספר שעות), הוא קטלני והסיכוי (הקל) היחיד שיש לחולים הוא אבחנה מוקדמת כשהגידול עדיין נתיח, ואז מתן קרינה (וגם אז סיכויי ההחלמה נדירים). |
− | גילויו של ה-RET Proto-Oncogene בתחילת שנות ה-90<ref> | + | |
− | Miya A, Yamamoto M, Morimoto H, et al. Expression of the ret proto-oncogene in human medullary thyroid carcinomas and pheochromocytomas of MEN 2A. Henry Ford Hospital med J 1992;40 (3-4):215-219 </ref> של המאה הקודמת היא אחד הביטויים הראשונים של עזרה בטיפול הקליני בחולים ע"י גילויים מתחום המחקר הבסיסי (Basic Science Research). | + | נוסף על כך, יש גידולים המצויים בטווח שבין שני גידולים אלו (כגון: גידול מדולרי של התירואיד) שהטיפול בהם מבוסס על כריתה כירורגית. בגידול מודולרי אבחנה מוקדמת של המחלה מצילה חיים. מעבר לכך, בקבוצת חולים עם תסמונת Multiple Endocrine Neoplasia II) MEN II) הגידול המדולרי עלול להיות אגרסיבי ביותר ומומלצת בדיקה גנטית של פרוטו-אונקוגן המזוהה עם המחלה (RET Proto-Oncogene). אם הבדיקה חיובית בילדים להורים עם גידול מדולרי, ההמלצה היא לניתוח כריתת בלוטת המגן כבר בילדות (לפני התפתחות הגידול המדולרי בבלוטת המגן) כדי למנוע התפתחות הגידול המדולרי הקטלני (ב-100% מילדים אלו), וכך להפחית את התמותה מהמחלה (אם בעת הכריתה עדיין אין התפתחות גידול מדולרי בבלוטה, ההחלמה היא ב-100% מהילדים) וההחלמה צונחת ל-70%-50% כאשר גידול כזה כבר נוצר. |
+ | |||
+ | גילויו של ה-RET Proto-Oncogene בתחילת שנות ה-90<ref>Miya A, Yamamoto M, Morimoto H, et al. Expression of the ret proto-oncogene in human medullary thyroid carcinomas and pheochromocytomas of MEN 2A. Henry Ford Hospital med J 1992;40 (3-4):215-219 </ref> של המאה הקודמת היא אחד הביטויים הראשונים של עזרה בטיפול הקליני בחולים ע"י גילויים מתחום המחקר הבסיסי (Basic Science Research). | ||
==גידולי הגרון ובית הבליעה== | ==גידולי הגרון ובית הבליעה== | ||
שורה 36: | שורה 40: | ||
==הימנעות מהתפתחות המחלה (Primary Prevention)== | ==הימנעות מהתפתחות המחלה (Primary Prevention)== | ||
− | כמו בכל תחום, מניעה ראשונית היא היעילה ביותר במניעת תחלואה. | + | כמו בכל תחום, מניעה ראשונית היא היעילה ביותר במניעת תחלואה. |
− | הגורמים להופעת SCC של הלוע והגרון הם מרובים, אך ללא ספק, שני גורמים הם שכיחים יותר וגורמים להופעת הגידולים הללו במרבית החולים: עישון (על כל סוגיו | + | |
− | עישון דווח לראשונה כקשור למחלות הגרון כבר ב-1952<ref>Valko P. Relation of smoking to malignant tumors of the larynx. Cesk Otolaryngol 1952;1(3):102-105 </ref> ואלכוהול מיד לאחר מכן <ref>Vincent RG, Mechetta F. The relationship of the use of tobacco and alcohol to cancer of the oral cavity, pharynx and larynx. Am J Surg 1963;106:501-505 </ref>. | + | הגורמים להופעת SCC של הלוע והגרון הם מרובים, אך ללא ספק, שני גורמים הם שכיחים יותר וגורמים להופעת הגידולים הללו במרבית החולים: עישון (על כל סוגיו) ושתיית משקאות אלכוהוליים. |
− | עשן הסיגריות מכיל חומרים מסרטנים רבים, והעישון מגביר את הסיכוי לסרטן הגרון ובית הבליעה בממוצע פי 15-6 מאדם שאינו מעשן. החשיפה לעשן הסיגריות חושפת את כל האפיתל המצפה את בית הבליעה והגרון לחומרים המסרטנים (קרצינוגנים), וכך סרטן האפיתל עלול להתפתח בכל מקום במערכת הבליעה והדיבור, כגון: מיתרי הקול, לשון, רירית הלוע, בית הבליעה ועוד. הגידולים השכיחים יותר הם גידולי מיתרי הקול והלשון. יש סוגי עישון שחושפים רק אזורים מסוימים לחומרים המסרטנים: עישון סיגרים חושף את הלוע לסרטן בעוד שלעיסת טבק חושפת רק את הלשון והרירית הבוקלית וה-Gingivobuccal Sulcus. יש בהודו מנהג של עישון הפוך (Reverse Smoking) שחושף את החיך להשפעה מזיקה, ובמעשנים אלו שכיח סרטן החיך הקשה יותר מאשר באחרים. | + | |
− | צריכת אלכוהול קבועה היא גורם מסרטן משמעותי, והסיכון גובר עוד יותר בשילוב עם עישון מכיוון שהשפעתם של שני חומרים אלו אינה אדיטיבית אלא סינרגיסטית, דהיינו: הסיכון לסרטן עולה משמעותית יותר מחיבור הסיכון של שני החומרים בנפרד (הכפלה שלהם). | + | עישון דווח לראשונה כקשור למחלות הגרון כבר ב-1952<ref>Valko P. Relation of smoking to malignant tumors of the larynx. Cesk Otolaryngol 1952;1(3):102-105 </ref> ואלכוהול מיד לאחר מכן <ref>Vincent RG, Mechetta F. The relationship of the use of tobacco and alcohol to cancer of the oral cavity, pharynx and larynx. Am J Surg 1963;106:501-505 </ref>. |
− | הגברת המודעות להפסקת עישון וצריכת אלכוהול היא קריטית במניעת גידולים אלו. | + | |
+ | עשן הסיגריות מכיל חומרים מסרטנים רבים, והעישון מגביר את הסיכוי לסרטן הגרון ובית הבליעה בממוצע פי 15-6 מאדם שאינו מעשן. החשיפה לעשן הסיגריות חושפת את כל האפיתל המצפה את בית הבליעה והגרון לחומרים המסרטנים (קרצינוגנים), וכך סרטן האפיתל עלול להתפתח בכל מקום במערכת הבליעה והדיבור, כגון: מיתרי הקול, לשון, רירית הלוע, בית הבליעה ועוד. הגידולים השכיחים יותר הם גידולי מיתרי הקול והלשון. יש סוגי עישון שחושפים רק אזורים מסוימים לחומרים המסרטנים: עישון סיגרים חושף את הלוע לסרטן בעוד שלעיסת טבק חושפת רק את הלשון והרירית הבוקלית וה-Gingivobuccal Sulcus. יש בהודו מנהג של עישון הפוך (Reverse Smoking) שחושף את החיך להשפעה מזיקה, ובמעשנים אלו שכיח סרטן החיך הקשה יותר מאשר באחרים. | ||
+ | |||
+ | צריכת אלכוהול קבועה היא גורם מסרטן משמעותי, והסיכון גובר עוד יותר בשילוב עם עישון מכיוון שהשפעתם של שני חומרים אלו אינה אדיטיבית אלא סינרגיסטית, דהיינו: הסיכון לסרטן עולה משמעותית יותר מחיבור הסיכון של שני החומרים בנפרד (הכפלה שלהם). | ||
+ | |||
+ | הגברת המודעות להפסקת עישון וצריכת אלכוהול היא קריטית במניעת גידולים אלו. | ||
+ | |||
האפיתל שנחשף לגורמים המסרטנים בעשן סיגריות ובאלכוהול גורם ל"סירטון שדה" (Field Cancerization). מונח זה הוטבע ע"י Slaughter עוד ב-1956 <ref>Slaughter DP, Southwick HW, Swejkal W. Field cancerization in Oral stratified squamous epithelium: clinical implications of multicentric origin. Cancer 1953;6(5):963-968 </ref> ומשמעותו היא שאזורים שונים של בית הבליעה והדיבור היו חשופים לעשן ולאלכוהול, ושכל אחד מהם יכול באופן עצמאי לפתח סרטן נפרד. לכן, הסיכוי למי שכבר יש לו סרטן הגרון או בית הבליעה לפתח סרטן נוסף הקשור לעישון או לשתיית אלכוהול, הוא כ-20% במהלך השנים (כ-4% כל שנה למספר שנים רב). | האפיתל שנחשף לגורמים המסרטנים בעשן סיגריות ובאלכוהול גורם ל"סירטון שדה" (Field Cancerization). מונח זה הוטבע ע"י Slaughter עוד ב-1956 <ref>Slaughter DP, Southwick HW, Swejkal W. Field cancerization in Oral stratified squamous epithelium: clinical implications of multicentric origin. Cancer 1953;6(5):963-968 </ref> ומשמעותו היא שאזורים שונים של בית הבליעה והדיבור היו חשופים לעשן ולאלכוהול, ושכל אחד מהם יכול באופן עצמאי לפתח סרטן נפרד. לכן, הסיכוי למי שכבר יש לו סרטן הגרון או בית הבליעה לפתח סרטן נוסף הקשור לעישון או לשתיית אלכוהול, הוא כ-20% במהלך השנים (כ-4% כל שנה למספר שנים רב). | ||
==גילוי מוקדם של סרטן הגרון ובית הבליעה== | ==גילוי מוקדם של סרטן הגרון ובית הבליעה== | ||
− | גילוי מוקדם של גידולים אלו הוא קריטי להישרדות החולים, ובניגוד להחלמה של כ-95%-90% מהחולים עם גידולים מוקדמים (T1) של הלשון והגרון, הסיכוי להחלמה בשלב מאוחר יותר צונח לכדי 30% (T4). | + | גילוי מוקדם של גידולים אלו הוא קריטי להישרדות החולים, ובניגוד להחלמה של כ-95%-90% מהחולים עם גידולים מוקדמים (T1) של הלשון והגרון, הסיכוי להחלמה בשלב מאוחר יותר צונח לכדי 30% (T4). |
− | לצורך גילוי מוקדם של גידולים אלו עלינו לשים לב למספר גורמים | + | |
+ | ;לצורך גילוי מוקדם של גידולים אלו עלינו לשים לב למספר גורמים | ||
#זיהוי אוכלוסיות בסיכון גבוה, כגון חולים שהחלימו מסרטן ראש צוואר אחד. אנשים אלה מצויים בסיכון גבוה להתפתחות גידול משני (Second Primary Tumor). גידולים משניים אלו מתפתחים בכ-20% מהחולים עקב "סירטון שדה", ובד"כ הגידול השניוני יהיה אגרסיבי יותר מהראשון. | #זיהוי אוכלוסיות בסיכון גבוה, כגון חולים שהחלימו מסרטן ראש צוואר אחד. אנשים אלה מצויים בסיכון גבוה להתפתחות גידול משני (Second Primary Tumor). גידולים משניים אלו מתפתחים בכ-20% מהחולים עקב "סירטון שדה", ובד"כ הגידול השניוני יהיה אגרסיבי יותר מהראשון. | ||
# מעשנים, ככלל, מצויים בסיכון גבוה לסרטן ראש צוואר וריאות, ויש לנקוט משנה זהירות בחולים אלו ולברר כל תלונה שלהם ביסודיות. | # מעשנים, ככלל, מצויים בסיכון גבוה לסרטן ראש צוואר וריאות, ויש לנקוט משנה זהירות בחולים אלו ולברר כל תלונה שלהם ביסודיות. | ||
# סימנים שיכולים להעיד על גידול בלוע ובבית הבליעה מרובים וכוללים: צרידות, כאב בבליעה, המופטיזיס, קושי בבליעה, ירידה במשקל, כיב רגיש בלוע, כאב מוקרן לאוזניים ועוד. תסמינים כגון אלו שעליהם מתלונן החולה משך פרק זמן ממושך משלושה שבועות, חייבים להדליק נורה אדומה (במיוחד במעשנים) ולשלוח החולה לבדיקת רופא אא"ג כולל בדיקה עם סיב אופטי של חללי האף, נזופרינקס, לרינקס והיפופרינקס. | # סימנים שיכולים להעיד על גידול בלוע ובבית הבליעה מרובים וכוללים: צרידות, כאב בבליעה, המופטיזיס, קושי בבליעה, ירידה במשקל, כיב רגיש בלוע, כאב מוקרן לאוזניים ועוד. תסמינים כגון אלו שעליהם מתלונן החולה משך פרק זמן ממושך משלושה שבועות, חייבים להדליק נורה אדומה (במיוחד במעשנים) ולשלוח החולה לבדיקת רופא אא"ג כולל בדיקה עם סיב אופטי של חללי האף, נזופרינקס, לרינקס והיפופרינקס. | ||
− | # גוש בצוואר עלול להעיד על מחלה גרורתית מאפיתל הלוע לבלוטות לימפה צוואריות. בחלק מהגידולים ובעיקר אלו של בית הבליעה (אורופרינקס והיפופרינקס) שכיחות בלוטות גרורתיות עלולה להגיע ל-90%-80% מהחולים. {{ש}}כל גוש בצוואר במבוגר שאינו חלק ממחלה זיהומית ברורה ונמשך יותר משלושה שבועות חייב לעבור בירור, כולל בדיקה יסודית של מערכת הבליעה והנשימה העליונים (Upper Aerodigestive System) וניקור תוך הסתכלות באולטרה-סאונד (US) של הבלוטה הצווארית (US Guided FNA) כולל סקירת הצוואר באותו US. יש לזכור שחלק מהגידולים הם ממקור תירואידלי ו-CT עם חומר ניגוד עלול לפגוע בחולה בהמשך דרכו (ולעכב הטיפול ביוד רדיואקטיבי), ולכן הבירור הראשוני לגוש בצוואר בד"כ אינו כולל CT. | + | # גוש בצוואר עלול להעיד על מחלה גרורתית מאפיתל הלוע לבלוטות לימפה צוואריות. בחלק מהגידולים ובעיקר אלו של בית הבליעה (אורופרינקס והיפופרינקס) שכיחות בלוטות גרורתיות עלולה להגיע ל-90%-80% מהחולים.{{ש}}כל גוש בצוואר במבוגר שאינו חלק ממחלה זיהומית ברורה ונמשך יותר משלושה שבועות חייב לעבור בירור, כולל בדיקה יסודית של מערכת הבליעה והנשימה העליונים (Upper Aerodigestive System) וניקור תוך הסתכלות באולטרה-סאונד (US) של הבלוטה הצווארית (US Guided FNA) כולל סקירת הצוואר באותו US. יש לזכור שחלק מהגידולים הם ממקור תירואידלי ו-CT עם חומר ניגוד עלול לפגוע בחולה בהמשך דרכו (ולעכב הטיפול ביוד רדיואקטיבי), ולכן הבירור הראשוני לגוש בצוואר בד"כ אינו כולל CT. |
==סיכום== | ==סיכום== | ||
− | גוש בצוואר מרכזי תחתון אופייני לגידול בלוטת המגן ומומלץ להפנות החולה לניקור תוך הסתכלות באולטרה-סאונד ולבדיקת רופא אא"ג. | + | גוש בצוואר מרכזי תחתון אופייני לגידול בלוטת המגן ומומלץ להפנות החולה לניקור תוך הסתכלות באולטרה-סאונד ולבדיקת רופא אא"ג. |
+ | |||
גידולי הראש והצוואר מסוג SCC ניתנים למניעה במרבית המקרים ובקלות יחסית ע"י הפסקת עישון וצריכת אלכוהול. גילוי מוקדם שלהם מתבסס קודם כל על מודעות הרופא לתסמינים הראשוניים של גידולי הראש והצוואר, וגילוי מוקדם כזה יכול להציל חיים בחלק ניכר מהחולים. | גידולי הראש והצוואר מסוג SCC ניתנים למניעה במרבית המקרים ובקלות יחסית ע"י הפסקת עישון וצריכת אלכוהול. גילוי מוקדם שלהם מתבסס קודם כל על מודעות הרופא לתסמינים הראשוניים של גידולי הראש והצוואר, וגילוי מוקדם כזה יכול להציל חיים בחלק ניכר מהחולים. | ||
− | == הערות שוליים == | + | ==הערות שוליים== |
<blockquote> | <blockquote> | ||
שורה 72: | שורה 84: | ||
* [http://www.medicalmedia.co.il/publications/ArticleDetails.aspx?artid=4096&sheetid=271 סרטן הראש והצוואר: מניעה ואבחון מוקדם מצילים חיים], מדיקל מדיה | * [http://www.medicalmedia.co.il/publications/ArticleDetails.aspx?artid=4096&sheetid=271 סרטן הראש והצוואר: מניעה ואבחון מוקדם מצילים חיים], מדיקל מדיה | ||
− | |||
+ | {{ייחוס| ד"ר אבי חפץ יו"ר החברה לכירורגיה ואונקולוגיה של ראש צוואר בישראל, היחידה לכירורגיה ואונקולוגיה של ראש צוואר, א.ר.ם - המרכז לרפואת אא"ג וניתוחי ראש צוואר, המרכז הרפואי אסותא, רמת החייל}} | ||
<center>'''פורסם בכתב העת לרפואת המשפחה, אפריל 2011, גיליון מס' 161, מדיקל מדיה'''</center> | <center>'''פורסם בכתב העת לרפואת המשפחה, אפריל 2011, גיליון מס' 161, מדיקל מדיה'''</center> | ||
גרסה מ־21:56, 10 בינואר 2012
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
סרטן הראש והצוואר: מניעה ואבחון מוקדם מצילים חיים | ||
---|---|---|
' | ||
יוצר הערך | ד"ר אבי חפץ![]() |
|
גידולי ראש צוואר הם קבוצה הטרוגנית של גידולים שחלקם אגרסיביים ביותר. מניעה וגילוי מוקדם של גידולים אלו עשויים להציל חיים.
המניעה מתבססת בעיקר על הימנעות מגורמים מסרטנים ובעיקר עישון (על כל סוגיו) ושתיית אלכוהול. שני אלו פועלים בסינרגיזם ומגבירים משמעותית (פי עשרות) את הסיכון לסרטן האפיתל הקשקשי של הגרון ובית הבליעה. הסבר ומודעות להימנעות מחשיפה לחומרים מסרטנים המצויים בעשן הסיגריות ובאלכוהול הוא קריטי להפחתת התחלואה בסרטן מסוג זה.
גילוי מוקדם של סרטן הראש והצוואר הוא קריטי להצלת חייהם של החולים במחלה. סיכויי ההבראה מגידול מוקדם של הלשון או הגרון הם כ-90% לעומת כ-40%-30%, כאשר הגילוי נעשה בשלב מאוחר של המחלה. גם התחלואה מהטיפולים שונה לחלוטין בשלבי המחלה השונים: בגידולים קטנים של הלשון ניתן לבצע כריתה כירורגית מוגבלת של הלשון וסגירה ראשונית עם הפרעה מזערית בדיבור ובבליעה. לעומת זאת גידול מתקדם יותר של הלשון מצריך כריתה נרחבת ושחזור עם מתלה חופשי מאיבר אחר והפרעה ניכרת בבליעה ובדיבור.
סרטן בלוטת המגן אינו אגרסיבי ברוב המקרים, אך מיעוט החולים מופיע עם גידולים אגרסיביים וגילוי מוקדם שלהם מציל חיים. גידול מדולרי לדוגמה הוא אגרסיבי יותר וכריתתו בשלב מוקדם (לעתים כריתת בלוטת המגן לפני הופעת הגידול אלא בשלב המוטציה הגנטית בלבד) מונע התפשטות הגידול ומציל בוודאות את חיי החולה.
סרטן הראש והצוואר נחלק לגידולים בעלי התנהגות ביולוגית שונה לחלוטין זה מזה. נתמקד בשני מוקדי גידול שכיחים ביותר: האחד, ממקור בלוטת המגן, והשני, גידולי הלוע ובית הבליעה.
גידולי בלוטת המגן
גידולי בלוטת המגן שכיחים ביותר בנשים צעירות, והסוג השכיח ביותר הוא הגידול הפפילרי של בלוטת המגן (Papillary Thyroid Carcinoma). גידול זה שכיח בנשים צעירות ונחשב לאחד הגידולים הפחות אגרסיביים בגוף. הפרמטר העיקרי הקובע הישרדות מהמחלה הוא מין החולה וגילו, ואחוזי ההחלמה מתקרבים ל-100% בנשים צעירות מגיל 45. הטיפול מבוסס על כריתה כירורגית של הבלוטה, דיסקציה צווארית סלקטיבית במקרי בלוטות לימפה גרורתיות (באחוז גבוה של החולים) וטיפול משלים ביוד רדיואקטיבי. התחלואה מהטיפול הנ"ל מינימלית בד"כ.
לעומתו, ומאותה הבלוטה, נוצר גם אחד הגידולים האלימים בגוף מסוג אנפלסטי (Anaplastic Thyroid Carcinoma), גידול קטלני ביותר והתמותה מהגידול מתקרבת ל-100% תוך פחות משנה. גידולים אלו נוצרים מבלוטת המגן וללא קשר לגורמים חושפים מוכרים. בניגוד לגידול הפפילרי, איחור באבחנה של גידול אנפלסטי (שמכפיל את עצמו כל מספר שעות), הוא קטלני והסיכוי (הקל) היחיד שיש לחולים הוא אבחנה מוקדמת כשהגידול עדיין נתיח, ואז מתן קרינה (וגם אז סיכויי ההחלמה נדירים).
נוסף על כך, יש גידולים המצויים בטווח שבין שני גידולים אלו (כגון: גידול מדולרי של התירואיד) שהטיפול בהם מבוסס על כריתה כירורגית. בגידול מודולרי אבחנה מוקדמת של המחלה מצילה חיים. מעבר לכך, בקבוצת חולים עם תסמונת Multiple Endocrine Neoplasia II) MEN II) הגידול המדולרי עלול להיות אגרסיבי ביותר ומומלצת בדיקה גנטית של פרוטו-אונקוגן המזוהה עם המחלה (RET Proto-Oncogene). אם הבדיקה חיובית בילדים להורים עם גידול מדולרי, ההמלצה היא לניתוח כריתת בלוטת המגן כבר בילדות (לפני התפתחות הגידול המדולרי בבלוטת המגן) כדי למנוע התפתחות הגידול המדולרי הקטלני (ב-100% מילדים אלו), וכך להפחית את התמותה מהמחלה (אם בעת הכריתה עדיין אין התפתחות גידול מדולרי בבלוטה, ההחלמה היא ב-100% מהילדים) וההחלמה צונחת ל-70%-50% כאשר גידול כזה כבר נוצר.
גילויו של ה-RET Proto-Oncogene בתחילת שנות ה-90[1] של המאה הקודמת היא אחד הביטויים הראשונים של עזרה בטיפול הקליני בחולים ע"י גילויים מתחום המחקר הבסיסי (Basic Science Research).
גידולי הגרון ובית הבליעה
האפיתל הקשקשי המצפה את כל בית הבליעה והגרון (Squamous Epithealium) מייצר גידולים מסוג סרטן האפיתל הקשקשי ושכיח במיוחד במעשנים. גידולים אלה, SCC (Squamous Cell Carcinoma) הם אגרסיביים והתמותה הממוצעת מגידולים אלו מתקרבת ל-50%-40% תוך שנתיים עד חמש שנים מגילויים.
הימנעות מהתפתחות המחלה (Primary Prevention)
כמו בכל תחום, מניעה ראשונית היא היעילה ביותר במניעת תחלואה.
הגורמים להופעת SCC של הלוע והגרון הם מרובים, אך ללא ספק, שני גורמים הם שכיחים יותר וגורמים להופעת הגידולים הללו במרבית החולים: עישון (על כל סוגיו) ושתיית משקאות אלכוהוליים.
עישון דווח לראשונה כקשור למחלות הגרון כבר ב-1952[2] ואלכוהול מיד לאחר מכן [3].
עשן הסיגריות מכיל חומרים מסרטנים רבים, והעישון מגביר את הסיכוי לסרטן הגרון ובית הבליעה בממוצע פי 15-6 מאדם שאינו מעשן. החשיפה לעשן הסיגריות חושפת את כל האפיתל המצפה את בית הבליעה והגרון לחומרים המסרטנים (קרצינוגנים), וכך סרטן האפיתל עלול להתפתח בכל מקום במערכת הבליעה והדיבור, כגון: מיתרי הקול, לשון, רירית הלוע, בית הבליעה ועוד. הגידולים השכיחים יותר הם גידולי מיתרי הקול והלשון. יש סוגי עישון שחושפים רק אזורים מסוימים לחומרים המסרטנים: עישון סיגרים חושף את הלוע לסרטן בעוד שלעיסת טבק חושפת רק את הלשון והרירית הבוקלית וה-Gingivobuccal Sulcus. יש בהודו מנהג של עישון הפוך (Reverse Smoking) שחושף את החיך להשפעה מזיקה, ובמעשנים אלו שכיח סרטן החיך הקשה יותר מאשר באחרים.
צריכת אלכוהול קבועה היא גורם מסרטן משמעותי, והסיכון גובר עוד יותר בשילוב עם עישון מכיוון שהשפעתם של שני חומרים אלו אינה אדיטיבית אלא סינרגיסטית, דהיינו: הסיכון לסרטן עולה משמעותית יותר מחיבור הסיכון של שני החומרים בנפרד (הכפלה שלהם).
הגברת המודעות להפסקת עישון וצריכת אלכוהול היא קריטית במניעת גידולים אלו.
האפיתל שנחשף לגורמים המסרטנים בעשן סיגריות ובאלכוהול גורם ל"סירטון שדה" (Field Cancerization). מונח זה הוטבע ע"י Slaughter עוד ב-1956 [4] ומשמעותו היא שאזורים שונים של בית הבליעה והדיבור היו חשופים לעשן ולאלכוהול, ושכל אחד מהם יכול באופן עצמאי לפתח סרטן נפרד. לכן, הסיכוי למי שכבר יש לו סרטן הגרון או בית הבליעה לפתח סרטן נוסף הקשור לעישון או לשתיית אלכוהול, הוא כ-20% במהלך השנים (כ-4% כל שנה למספר שנים רב).
גילוי מוקדם של סרטן הגרון ובית הבליעה
גילוי מוקדם של גידולים אלו הוא קריטי להישרדות החולים, ובניגוד להחלמה של כ-95%-90% מהחולים עם גידולים מוקדמים (T1) של הלשון והגרון, הסיכוי להחלמה בשלב מאוחר יותר צונח לכדי 30% (T4).
- לצורך גילוי מוקדם של גידולים אלו עלינו לשים לב למספר גורמים
- זיהוי אוכלוסיות בסיכון גבוה, כגון חולים שהחלימו מסרטן ראש צוואר אחד. אנשים אלה מצויים בסיכון גבוה להתפתחות גידול משני (Second Primary Tumor). גידולים משניים אלו מתפתחים בכ-20% מהחולים עקב "סירטון שדה", ובד"כ הגידול השניוני יהיה אגרסיבי יותר מהראשון.
- מעשנים, ככלל, מצויים בסיכון גבוה לסרטן ראש צוואר וריאות, ויש לנקוט משנה זהירות בחולים אלו ולברר כל תלונה שלהם ביסודיות.
- סימנים שיכולים להעיד על גידול בלוע ובבית הבליעה מרובים וכוללים: צרידות, כאב בבליעה, המופטיזיס, קושי בבליעה, ירידה במשקל, כיב רגיש בלוע, כאב מוקרן לאוזניים ועוד. תסמינים כגון אלו שעליהם מתלונן החולה משך פרק זמן ממושך משלושה שבועות, חייבים להדליק נורה אדומה (במיוחד במעשנים) ולשלוח החולה לבדיקת רופא אא"ג כולל בדיקה עם סיב אופטי של חללי האף, נזופרינקס, לרינקס והיפופרינקס.
- גוש בצוואר עלול להעיד על מחלה גרורתית מאפיתל הלוע לבלוטות לימפה צוואריות. בחלק מהגידולים ובעיקר אלו של בית הבליעה (אורופרינקס והיפופרינקס) שכיחות בלוטות גרורתיות עלולה להגיע ל-90%-80% מהחולים.
כל גוש בצוואר במבוגר שאינו חלק ממחלה זיהומית ברורה ונמשך יותר משלושה שבועות חייב לעבור בירור, כולל בדיקה יסודית של מערכת הבליעה והנשימה העליונים (Upper Aerodigestive System) וניקור תוך הסתכלות באולטרה-סאונד (US) של הבלוטה הצווארית (US Guided FNA) כולל סקירת הצוואר באותו US. יש לזכור שחלק מהגידולים הם ממקור תירואידלי ו-CT עם חומר ניגוד עלול לפגוע בחולה בהמשך דרכו (ולעכב הטיפול ביוד רדיואקטיבי), ולכן הבירור הראשוני לגוש בצוואר בד"כ אינו כולל CT.
סיכום
גוש בצוואר מרכזי תחתון אופייני לגידול בלוטת המגן ומומלץ להפנות החולה לניקור תוך הסתכלות באולטרה-סאונד ולבדיקת רופא אא"ג.
גידולי הראש והצוואר מסוג SCC ניתנים למניעה במרבית המקרים ובקלות יחסית ע"י הפסקת עישון וצריכת אלכוהול. גילוי מוקדם שלהם מתבסס קודם כל על מודעות הרופא לתסמינים הראשוניים של גידולי הראש והצוואר, וגילוי מוקדם כזה יכול להציל חיים בחלק ניכר מהחולים.
הערות שוליים
- ↑ Miya A, Yamamoto M, Morimoto H, et al. Expression of the ret proto-oncogene in human medullary thyroid carcinomas and pheochromocytomas of MEN 2A. Henry Ford Hospital med J 1992;40 (3-4):215-219
- ↑ Valko P. Relation of smoking to malignant tumors of the larynx. Cesk Otolaryngol 1952;1(3):102-105
- ↑ Vincent RG, Mechetta F. The relationship of the use of tobacco and alcohol to cancer of the oral cavity, pharynx and larynx. Am J Surg 1963;106:501-505
- ↑ Slaughter DP, Southwick HW, Swejkal W. Field cancerization in Oral stratified squamous epithelium: clinical implications of multicentric origin. Cancer 1953;6(5):963-968
קישורים חיצוניים
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר אבי חפץ יו"ר החברה לכירורגיה ואונקולוגיה של ראש צוואר בישראל, היחידה לכירורגיה ואונקולוגיה של ראש צוואר, א.ר.ם - המרכז לרפואת אא"ג וניתוחי ראש צוואר, המרכז הרפואי אסותא, רמת החייל