הבדלים בין גרסאות בדף "סרטן הקיבה - טיפולים חדשניים - Gastric cancer - new treatments"
(←שלב IV) |
|||
שורה 27: | שורה 27: | ||
− | {{ייחוס|ד"ר אילה הוברט - מנהלת המרכז לגידולים במערכת העיכול, מכון שרת, הדסה עין כרם, | + | {{ייחוס|ד"ר אילה הוברט - מנהלת המרכז לגידולים במערכת העיכול, מכון שרת, הדסה עין כרם, עודכן בשנת 2024 על ידי ד"ר עופר מרגלית}} |
[[קטגוריה:אונקולוגיה]] | [[קטגוריה:אונקולוגיה]] |
גרסה אחרונה מ־12:53, 4 בספטמבר 2024
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – סרטן הקיבה
הטיפול תלוי במידת התפשטות המחלה לפי שלבים (Staging). מידת התפשטות המחלה מסווגת על פי האותיות הרומיות משלב I עד IV. טיפולים סיסטמיים (systemic) - ניתנים בדרך כלל משלב II ומעלה.
שלבים II ו-III
הטיפול בשלבים II ו-III של המחלה מצריך ניתוח מתוך כוונה להגיע לריפוי. עם זאת, ישנם אחוזי חזרת מחלה משמעותיים גם לאחר ביצוע הניתוח. לכן, הושקעו מאמצים בניסיונות לשפר את אחוזי הריפוי, וזאת באמצעות מתן כימותרפיה לפני ואחרי הניתוח. בשנת 2006 פורסם מחקר ה-MAGIC (The Medical Research Council Adjuvant Gastric Infusional Chemotherapy) שהראה שניתן להעלות את שיפור ההישרדות ב-5 שנים מ-23 ל-36 אחוזים על ידי מתן טיפול כימי לפני ואחרי הניתוח. הפרוטוקול הכימי בו נעשה שימוש הוא מתן שלושה מחזורים לפני הניתוח ושלושה מחזורים לאחר הניתוח של המשלב ECF המכיל שלוש תרופות - Epirubicin, Cisplatin ו-5FU. בהמשך, מספר מחקרים הראו שאין תועלת במתן ה־Epirubicin ולכן היה נהוג לתת משלב של שתי תרופות בלבד Oxaliplatin ו-5FU, הנקרא FOLFOX. בשנת 2019 פורסם מחקר ה-FLOT4 (Fluorouracil plus Leucovorin, Oxaliplatin and Docetaxel) שהראה שתוספת של תרופה שלישית בשם Docetaxel לטיפול הכימותרפי סביב הניתוח מעלה את שיעור ההישרדות ב-3 שנים מ-48 ל-57 אחוזים, בהשוואה ל-FOLFOX. מספר ניסיונות לשיפור תוצאות ההישרדות על ידי תוספת של אימונותרפיה (immunotherapy) לכימותרפיה סביב הניתוח לא הראו השפעה על ההישרדות.
שלב IV
בשלב זה בו ישנן גרורות מרוחקות, אין כל תועלת בניתוח להסרת הגידול הראשוני והטיפול הוא באמצעות כימותרפיה, תרופות ביולוגיות ותרופות אימונותרפיות. הטיפול הכימותרפי בקו הראשון ניתן בדרך כלל על ידי מישלב של שתי תרופות, FOLFOX, כאר ניתן להמיר את ה-5FU בתרופה פומית הנקראת Capecitabine. ישנה אפשרות גם לתת מישלב של שלוש תרופות הכולל Docetaxel, Cisplatin ו- 5FU, מישלב הנקרא DCF, אך הוא יותר רעיל מ-FOLFOX ולכן נעשה בו שימוש רק במיקרים נדירים בהם נדרשת תגובה מהירה לטיפול.
לטיפול בקו הראשון, במטופלים בהם בגידול יש ביטוי יתר של החלבון HER2 (Human Epidermal growth factor Receptor 2), ניתן להוסיף תרופה ביולוגית בשם Trastuzumab, המכוונת כנגד חלבון זה. מחקר ה-ToGa (Trastuzumab for Gastric Cancer) הראה שתוספת Trastuzumab לכימותרפיה משפרת את ההישרדות הממצועת מ-11.8 ל-16 חודשים. בנוסף, במיקרים אלו בהם יש ביטוי יתר של החלבון HER2 ניתן להוסיף גם אימונותרפיה בשם Pembrolizumab, בהינתן שהגידול מבטא ביתר את החלבון PD-L1 (Programmed death-ligand 1), ובכך להביא לשיפור בהישרדות ממוצעת מ-16.9 ל-20.0 חודשים, כתוספת למישלב המכיל Oxaliplatin, Capecitabine ו-Trastuzumab. בגידולים בהם לא נמצא ביטוי יתר של החלבון HER2 ישנה תועלת בתוספת של אימונותרפיה בשם Nivolumab, בהינתן שהגידול מבטא ביתר את החלבון PD-L1, שהראתה שיפור בהישרדות הממוצעת מ-11.3 ל-14 חודשים כתוספת למישלב שהכיל Oxaliplatin עם 5FU או Capecitabine .
לאחר כישלון של קו טיפול ראשון, כטיפול בקו שני ניתן לשקול שימוש במישלב FOLFIRI, המכיל 5FU ביחד עם Irinotecan, שהראה אחוזי תגובה של 20 עד 29 אחוזים עם הישרדות ממוצעת של 6–7 חודשים. בנוסף, במטופלים עם ביטוי יתר של החלבון HER2 ניתן לשקול שימוש בתרופה Trastuzumab Deruxtecan שהראתה 40 אחוזים תגובה והישרדות ממוצעת של 12.5 חודשים. כמו כן, ניתן לשקול את המישלב של הכימותרפיה Paclitaxel עם תרופה ביולוגית בשם Tamucirumab שמביאה להישרדות ממוצעת של 9.6 חודשים.
ישנה תת-קבוצה של כ-2 אחוזים מהמטופלים עם סרטן קיבה גרורתי שהגידולים שלהם מאופיינים על ידי MMR (Mismatch repair) deficiency או MSI (Microsatellite Instability) High. שני מושגים אלו מבטאים למעשה את אותה תופעה, שבבסיסה פגם ביכולת הגוף לתקן נזקים ב-DNA, הגורם לכך שגידולים אלו נושאים מספר רב של מוטציות (mutations) וככל הנראה בשל כך מזוהים על ידי מערכת החיסון של הגוף. בגידולים אלו יש יעילות גבוהה לשימוש באימונותרפיה המסירה את מנגנון ההגנה של הגידול מפני מערכת החיסון וניתן להגיע לתגובה הנמשכת שנים רבות. שני מאפיינים אלו נבדקים או על ידי צביעת חלבונים במכון הפתולוגי (MMR) או במסגרת פאנל גנטי (genetic panel) מקיף (שכולל גם תשובת MSI).
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר אילה הוברט - מנהלת המרכז לגידולים במערכת העיכול, מכון שרת, הדסה עין כרם, עודכן בשנת 2024 על ידי ד"ר עופר מרגלית