הפרעות שינה: סיווג וטיפול - Classification and treatment of sleep disorders
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
הפרעות שינה במהלך היריון | ||
---|---|---|
Sleep disturbances during pregnancy | ||
יוצר הערך | ד״ר גילי גבעתי![]() |
|
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – הפרעות שינה
כ-66 עד 94 אחוז מהנשים מדןוחות על הפרעות שינה כלשהן בזמן ההיריון. ההפרעות נעות מעייפות מוגברת עד לאינסומיה, נחרות ואף תסמונת הרגל העצבנית. על הגורמים לתופעות הלל1 והטיפול בהן.
רפואת השינה היא מקצוע צעיר אשר החל להיחקר ב-50 השנים האחרונות, עם בדיקת השפעת חסך שינה על תפקוד בעלי חיים. בשנים האחרונות, בעקבות אפשרויות האבחנה והטיפול בהפרעות שינה, יש עלייה מתמדת במספר הפונים למעבדות שינה ובמספר המטופלים. בישראל קיימות כיום מעבדות שינה רבות הפרושות מחיפה בצפון ועד באר שבע בדרום, המספקות שירותי אבחון, טיפול וייעוץ רפואי בתחום השינה. כ-30 אחוז מהאוכלוסיה יסבלו מהפרעת שינה כלשהי במהלך חייהם, אך רק חלק קטן מהם יפנה לחיפוש עזרה. בסקירה זו אפרט את הפרעות השינה השונות תוך שימת דגש על ההפרעות הנפוצות בתקופת ההיריון.
משך זמן ושלבי השינה
השאלה הפותחת כל שיחה עם רופא שינה היא כמה שעות צריך לישון בלילה? ההנחה הרווחת בעבר היתה שטווח שעות השינה הרצוי נע בין שש לתשע שעות ליממה, עם וראביליות בין אנשים. העדויות המצטברות בשנים האחרונות מראות שמשך שינה של 7.5 שעות בלילה מוביל לתוחלת חיים ארוכה יותר בהשוואה לשינה פחותה יותר או שינה עודפת. בנושא זה אוסיף שבמידה שניתן לנבדקים לישון כפי צורכם, רובם יעדיפו שינה של שמונה שעות. החברה המערבית, החיה בחסך שינה מתמיד, אינה מאפשרת משך שינה כזה ורוב האנשים מסתובבים עם הצטברות עייפות ניכרת.
השינה מחולקת למחזורי שינה הנעים סביב 1.5 שעות, כל מחזור שינה מורכב מכל שלבי השינה: שינה בינונית (שלב 2), שנת גלים איטיים (שלב 4-3 - sws) ושנת חלום (REM). לכל שלב שינה אפיונים אחרים מבחינת גלי EEG-n, תנועות העיניים ומתח השריר. כמו כן, לכל שלב שינה יש תפקיד פיזיולוגי אופייני. שלב הגלים האיטיים הוא השלב שבו מופרשים הורמוני הגדילה וטרנסמיטורים שונים המשפיעים על תפקוד המערכת החיסונית. בשנת חלום יש עיבוד המידע הנצבר ומכך נובעת השפעת שלב זה על הלמידה ועל הקונסולידציה של הזיכרון. סיכום שלבי השינה נקרא היפנוגרם.
הפרעות שינה
הפרעות שינה מחולקות למספר קבוצות:
- הפרעות נשימה בשינה, OSA (Obstructive Sleep Apnea) .
- אינסומניה - קשיי הירדמות או קושי בשימור שינה (״נדודי שינה״).
- פראסומניה - אירועים המופיעים במהלך השינה שאינם משנים את משך זמן השינה, כגון דיבור בשינה והליכה בשינה.
- תנועות רגליים מחזוריות בשינה, PLMS, ותסמונת הרגל ״העצבנית״, Restless Leg syndrome.
- הפרעות במחזוריות ובתזמון השינה.
- היפרסומניה - שינה עודפת.
הפרעות נשימה בשינה, OSA - דום נשימה חסימתי בשינה הוא הפרעה שכיחה בקרב האוכלוסיה הבוגרת, המאופיינת בצניחות חוזרות של דרכי האוויר בזמן שינה. הערכות כיום מצביעות על כך שבארבעה עד עשרה אחוזים מאוכלוסיית הגברים וכשני אחוזים עד חמישה אחוזים מאוכלוסיית הנשים, סובלים מהפרעה זו. התסמונת מאופיינת בהפסקות נשימה או בהפחתות נשימה על רקע חסימה בדרכי אוויר (להבדיל מהפסקות נשימה על רקע מרכזי, central sleep apnea) אשר מתרחשות בזמן השינה ומלוות בדרך כלל בנחרות. אירועי הפסקות הנשימה מסתיימים על ידי יקיצה ומלווים בירידת רוויון החמצן בדם. החולים הסובלים מתסמונת דום נשימה חסימתי בשינה יתלוננו בדרך כלל על נחירות, עייפות יום מוגברת, קושי בריכוז ובביצוע מטלות מורכבות, נטייה להירדמות ואף על מעורבות בתאונות דרכים כתוצאה מהירדמות. הפנייה לבדיקת שינה מתבצעת כאשר החולה או בני משפחתו מתלוננים על נחירות עזות, על אירועי השתנקות תוך כדי שינה או אף על הפסקות נשימה אשר נצפות על ידי בן הזוג במהלך השינה.
כדי לאבחן דום נשימה בשינה יש צורך לבצע בדיקת שינה לילית. בבדיקת שינה מלאה, פוליסומנוגרפיה, ניתן לאתר את אירועי הפסקות הנשימה שמתרחשים בשלבי השינה השונים.
האירועים הנשימתיים במהלך הלילה כוללים:
- אפנאה - הפסקה מוחלטת של הנשימה למשך עשר שניות ויותר - יכולה להיות חסימתית כתוצאה מסגירת דרכי האודר וכתוצאה מצניחה של השרירים, מרכזית, בשל הפרעה במרכז בקרת הנשימה או מעורבת.
- היפופנאה - הפחתה של נפח הנשימה ב-50 אחוז או יותר.
- RERA respiratory effort related arousal , יקיצה הנובעת ממאמץ נשימתי.
קביעת חומרת ההפרעה מתבצעת באמצעות אינדקס האירועים הנשימתיים החסימתיים בשעת שינה. חומרת ההפרעה מתחלקת לשלוש קטגוריות:
- קל - חמישה עד 15 אירועים נשימתיים חסימתיים בשעה:
- בינוני -30-15 אירועים נשימתיים חסימתיים בשעה:
- קשה - יותר מ-30 אירועים בשעה.
ההשלכות של דום נשימה חסימתי בשינה נכללות בשתי קטגוריות עיקריות.
- הפרעה נוירוקוגניטיבית הכוללת ישנוניות וירידה באיכות החיים כתוצאה ישירה של היקיצות הרבות הנגרמות במהלך הלילה (פרגמנטציה של השינה),
- תחלואה קרדיווסקולרית מוגברת הכוללת אירועי אוטם לבבי, יתר לחץ דם, אי ספיקת לב ואירועי מוח איסכמיים חריפים.
הטיפול המקובל בדום נשימה חסימתי בשינה כולל שימוש ב-CPAP, מכשיר שמזרים אוויר בלחץ חיובי קבוע על מנת לשמור על דרכי נשימה פתוחות.
אינסומניה - הפרעות בהירדמות ו/או קושי בשימור שינה (שימור שינה הוא יכולת ההירדמות לאחר יקיצה במהלך הלילה). אינסומניה היא הפרעה שכיחה ביותר, בעיקר בקרב נשים אך גם בקרב גברים. ההפרעה מחולקת לשלב אקוטי - עד חודש וכרוני -יותר מחודש.
בדרך כלל ההפרעה מתחילה עם תקופת מתח נפשי כגון אובדן מקום עבודה, פרידה מבן זוג וכדומה, אך יכולה להופיע גם באופן ספונטני.
הסובלים מאינסומניה פונים לטיפול רפואי רק בשלב ממושך של ההפרעה. בהתחלה יש שימוש בחומרים טבעיים, בהמשך טיפול בתרופות שינה ״קלאסיות״ מקבוצת הבנזודיאזפינים שנרשמות על ידי רופאי משפחה ורק עם הפרעה ממושכת, יש פנייה למעבדת שינה. להפרעה נלווית לעתים תחלואה נפשית כגון הפרעות דיכאון וחרדה, שיכולות להקדים את ההפרעות הנפשיות במספר שנים.
הטיפול באינסומניה כולל שימוש בתרופות אך גם שינוי התנהגותי ושיפור היגיינת השינה. במסגרת מעבדת שינה יש אפשרות לאבחון וטיפול בהפרעה על כל מרכיבה בשילוב של טיפול נפשי לפי הצורך.
פארסומניה - אירועים הקורים במהלך השינה ואינם משנים את זמן השינה ומופיעים לרוב בילדים. האירועים כוללים: הליכה בשינה, דיבור בשינה, הפרעות בזמן שנת חלום (REM Behevioral disorder), כולל תנועות רבות ואף אלימות בשנת חלום - שכיח בקשישים וכן השתנה בשינה.
תנועות רגליים -PLMS (Periodic Limb Movment Syndrome) - ההפרעה כוללת תנועות רגליים מחזוריות במהלך השינה אשר גורמות לעייפות יום מוגברת. בדרך כלל, ההפרעה מדווחת על ידי בני הזוג אשר מספרים על קפיצות הרגליים במהלך השינה או שהנבדק/ת באים לבירור של עייפות יום. הטיפול להפרעה זו הוא תרופתי ופשוט.
RLS (Restless Leg Syndrome) - תחושת עקצוצים ונמלול ברגליים המקשה על ההירדמות. התסמונת בעלת מספר מאפיינים, לעתים החולה ידווח רק על חלק מהסימפטומים אשר כוללים:
- Focal Akathisia- Paresthesias/Dyesthesias
- החמרה בשכיבה
- הקלה בזמן תנועה
- תבנית מחזורית של החמרה בערב והקלה בשעות הבוקר
הפרעה זו שכיחה בקרב הסובלים מהפרעות כלייתיות, מחסר בברזל ובנשים בהיריון בלי קשר לחסר בברזל.
חלק מהמקרים הוא אידיופטי וחלקם משפחתי. גם חולים וגם מטפלים שמו לב להופעה משפחתית של RLS בהופעה המשפחתית להבדיל מהאידיופטית. תיתכן הופעה בגיל צעיר ואף בילדות. יש המייחסים את ״כאבי הגדילה״ של ילדים להפרעה זו ומוצאים בני משפחה אחרים הסובלים מכך.
- באבחנה המבדלת
- Nocturnal Leg Cramps
- נוירופטיה פריפרית
- כאב על רקע ארטריטיס
- Varicose Veins
- אקטזיה על רקע נוירולפטי
הטיפול מורכב מטיפול לא פרמקולוגי: תנועה בזמן הופעת הסימפטומים, אמבטיה חמה או קרה, הפעלה מנטלית כלשהי, הימנעות מאלכוהול, קפאין ותרופות המחמירות את ההפרעה. ומטיפול פרמקולוגי: כולל שימוש בתרופות מסוג אגוניסטים דופמינרגים כקו ראשון, בנזודיאזפינים, אופיואידים ואנטיאפילפטי בטיפולים חלופיים.
הפרעות שינה בהיריון
במהלך ההיריון נשים רבות מדווחות על הפרעות שינה מסוגים שונים. במחקרים שונים אשר התבססו על שאלונים ובדיקות סקר לשינה נמצא שכ-66 עד 94 אחוז מהנשים דיווחו על הפרעות שינה כלשהן בזמן ההיריון. ההפרעות נעות מעייפות מוגברת עד לאינסומניה, נחרות ואף תסמונת הרגל העצבנית. הפרעות השינה נובעות ממספר גורמים, חלקם הורמונלי וחלקם קשור לשינויים במבנה הגוף במהלך ההיריון. יש שינויים גם בתבנית השינה אשר נובעים משינויים הורמונליים הכוללים שינויי ברמת אסטרוגן, פרוגסטרון ופרולקטין. ההתעניינות הגוברת במאפייני הפרעות השינה בנשים לעומת גברים, הנובעים משינויים הורמונליים, שינוים במבנה הגוף וכיוב, הביאו להקמת קבוצת עבודה בנושא זה על ידי National Sleep Foundation בארצות הברית. הקבוצה החלה לפעול בשנת 2007 וכעת מתחילים להופיע פרסומים ראשוניים בנושא. העייפות המוכרת מהטרימסטר הראשון של ההיריון מתחלפת באינסומניה בהמשך, הן בשל קושי בתנועתיות הגוף והן בשל החרדות ממהלך ההיריון, הלידה וגידול התינוק. ההמלצות המקובלות הן שיפור תנוחת השינה וביצוע תרגילי הרפיה לצורך הירדמות. הנחירות המופיעות בחלק מהנשים במהלך ההיריון מצריכות התייחסות רפואית הואיל וחלק נכבד מהנשים המתחילות לנחור סובלות מתסמונת דום נשימה חסימתי בשינה, המופיע בהיריון. ההפרעה מופיעה גם כתוצאה מהשמנה וגם כתוצאה משינויים הורמונליים המשפיעים על טונוס השרירים בלוע. דום נשימה חסימתי בשינה הוא גורם סיכון ליתר לחץ דם ולפרה-אקלמסיה. במחקר שבוצע במעבדת השינה של הטכניון על ידי קבוצתו של פרופ׳ פילר, נמצא שבקרב נשים עם פרה- אקלמסיה היתה שכיחות גבוהה יותר באופן ניכר של הפרעות נשימה בשינה. טיפול בהפרעות נשימה בשינה, בעיקר בקרב נשים בקבוצת סיכון לאקלמסיה, יכול ככל הנראה להפחית את הסיכון ההריוני. קבוצת מחקר מסטנפורד בדקה את השימוש ^CPAP בזמן ההיריון, שימוש ^CPAP נמצא בטוח בזמן ההיריון והביא לשיפור באיכות השינה ובמדדי איכות החיים של הנבדקות. בשל חוסר מודעות ואי נוחות של ^CPAP, השימוש בזמן ההיריון אינו שכיח. תנועות רגליים מחזוריות בשינה או RLS המופיעים בזמן ההיריון נובעים לעתים קרובות מחסר בברזל עוד לפני הופעת אנמיה. שכיחות RLS בקרב נשים בהיריון היא פי שניים עד פי שלושה מאשר בכלל האוכלוסיה. כאשר מופיעה תלונה של RLS, יש צורך בבירור אשר כולל: ספירת דם, רמות ברזל ופריטין, תפקודי כליה והערכת גורמים נוספים באבחנה מבדלת כגון נוירופתיות שונות. במידה שנמצאת הפרעה ברמות הברזל, יש צורך במתן תוספי ברזל רד לנורמליזציה של הערכים. במידה שההפרעה היא ראשונית ולא משנית, יש צורך בטיפול תרופתי. הטיפול בקו הראשון הוא על ידי אגוניסטים דופמינרגים, בעיקר ropinirole .pramipexole לא נבדק בזמן היריון ולכן אינו מומלץ כקו ראשון. בזמן ההיריון, אם כן, ניתן להשתמש בתכשירים אופיאידים, גבפנטין ובנזודיאזפינים, כמובן רק לאחר שלילת הגורמים הראשוניים שעלולים לגרום להפרעה. לסיכום, רופאי השינה וצוות מעבדות השינה ישמחו לתת ייעוץ ומענה לנשים בהיריון ולצוות הרפואי המטפל בהן. שיפור איכות השינה והפחתת התחלואה הנובעת משיפור במדדי השינה יכולים להתבצע תוך שימוש באמצעים פשוטים יחסית.
1. Bourne T, Ogilvy AJ, Vickers R, Williamson K. Nocturnal hypoxaemia in late pregnancy. Br J Anaesth 1995;75:678-682 M L. Okun, M. Hall, and M E. Coussons-Read Sleep Disturbances Increase Interleukin-6 Production During Pregnancy: Implications for Pregnancy Complications 2. Reproductive Sciences, September 1,2007; 14(6): 560 - 567. 2. Granger JP, Alexander BT, Llinas MT, Bennett WA, Khalil RA. Pathophysiology of pre-eclampsia: linking placental ischemia/hypoxia with microvascular dysfunction. Microcirculation 2002;9:147-160 3. Inon D, Lowenstein L, Suraya S, Beloosesky R, Zmora O, Malhotra A, Pillar G. Pre-eclampsia is associated with sleep-disordered breathing and endothelial dysfunction. Eur Respir J. 2006 Feb;27(2):328-33 4. Lavie L. Sleep-disordered breathing and cerebrovascular disease: a mechanistic approach. Neurol Clin. 2005 Nov;23(4): 1059-75. Review. 5. Bassetti C. Sleep and stroke In: Kryger MH, Roth t, Dememnt WC, eds. Principles and Practice of Sleep Medicine. Philadelphia, PA: Elsevier Saunders; 2005:811-830. American RLS Association: evaluation and treatment 6. Clinical practice. Restless legs syndrome.N Engl J Med. 2003 May 22;348(21):2103-9. Earley CJ. 7. Sleep Disorders and Medical Conditions in Women. Proceedings of the Women & Sleep Workshop, National Sleep Foundation, Washington, DC, March 5-6,2007. 8. Pien GW, Schwab RJ. Sleep disorders during pregnancy. Sleep. 2004 Nov 1;27(7):1405-17. Review. 9. Sharma S, Franco R. Sleep and its disorders in pregnancy. WMJ. 2004;103(5):48-52.
10. Guilleminault C, Kreutzer M, Chang JL. Pregnancy, sleep disordered breathing and treatment with nasal continuous positive airway pressure. Sleep Med. 2004 Jan;5(l):43-51. 11. Djokanovic N, Garcia-Bournissen F, Koren & Medications for restless legs syndrome in pregnancy. J Obstet Gynaecol Can. 2008 Jun;30(6):505-7.
ביבליוגרפיה
קישורים חיצוניים
- בחילות והקאות בהריון, TheMEDICAL
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד״ר גילי גבעתי, רופאת שינה, מחלקה נוירולוגית, המרכז הרפואי ע״ש חיים שיבא