הבדלים בין גרסאות בדף "מעקב אחר המטופל שעבר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר - נייר עמדה"
(28 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 8: | שורה 8: | ||
|יוצר הערך=ד"ר ניר ברק | |יוצר הערך=ד"ר ניר ברק | ||
}} | }} | ||
− | {{ | + | {{הרחבה|ערכים=[[ניתוח בריאטרי]], [[השמנה]]}} |
− | עם עליית השכיחות של | + | עם עליית השכיחות של ה[[השמנה]] בישראל, קיימת גם עליה בשכיחות ההתערבויות הכירורוגיות לטיפול בבעיה זאת. הניתוחים המשמשים לטיפול בהשמנת יתר הינם יוצאי דופן, משום שהטיפול האמיתי (קרי ה[[ירידה במשקל]]) מתחיל עם יציאת המנותח מבית החולים. בהתאם לזאת, רבים רואים דווקא במעקב, בתמיכה ובטיפול לאחר הניתוח את המרכיב החשוב ביותר בטיפול. חשיבות רבה יש גם בביצוע התאמת ציפיות למבקש להינתח – יש להדגיש לפניו כי הניתוח הינו בגדר חלון הזדמנויות לבצע הורדה מאסיבית במשקל, אך אינו הפתרון לבעיה. על המנותח לנצל חלון הזדמנויות זה בכדי לשנות את הרגלי חייו ([[תזונה]] ו[[פעילות גופנית]]). |
מטרת מסמך זה הינה ליצור כלי עזר לרופאי הקופה במעקב ובטיפול אחרי מטופלים שעברו ניתוחים אלו. מסמך זה מבוסס על קווים מנחים שפורסמו בארה"ב ובאירופה והוא מתייחס רק למבוגרים (ראה פרק אוכלוסיות מיוחדות בסוף המסמך). | מטרת מסמך זה הינה ליצור כלי עזר לרופאי הקופה במעקב ובטיפול אחרי מטופלים שעברו ניתוחים אלו. מסמך זה מבוסס על קווים מנחים שפורסמו בארה"ב ובאירופה והוא מתייחס רק למבוגרים (ראה פרק אוכלוסיות מיוחדות בסוף המסמך). | ||
שורה 15: | שורה 15: | ||
==התוויות לניתוח (במבוגרים)== | ==התוויות לניתוח (במבוגרים)== | ||
− | # בעלי אינדקס מסת גוף של 40 | + | # בעלי אינדקס מסת גוף (BMI) של 40 ומעלה |
− | # בעלי | + | # בעלי 35<BMI הסובלים לפחות מתחלואה נלווית אחת להשמנה |
==סוגי הניתוחים== | ==סוגי הניתוחים== | ||
במסמך זה נעסוק בשלושת סוגי ניתוחי ההשמנה השכיחים כיום בישראל: | במסמך זה נעסוק בשלושת סוגי ניתוחי ההשמנה השכיחים כיום בישראל: | ||
− | # '''ניתוח הטבעת – | + | # '''[[ניתוח הטבעת]] – AGB – Adjustable Gastric Banding''' |
− | # '''ניתוח השרוול – | + | # '''[[ניתוח השרוול]] – SG – Sleeve Gastrectomy''' |
− | # '''ניתוח מעקף קיבה – | + | # '''[[ניתוח מעקף קיבה]] – GBP – Gastric Baypass''' |
יש להבדיל בין חולים שעברו ניתוחים לטיפול בהשמנת יתר לפי שלושה שלבים: | יש להבדיל בין חולים שעברו ניתוחים לטיפול בהשמנת יתר לפי שלושה שלבים: | ||
− | # '''שלב איבוד המשקל''' – שלב זה נמשך עד 18 חודשים מהניתוח ובו רואים את מירב הירידה במשקל | + | # '''שלב איבוד המשקל''' – שלב זה נמשך עד 18 חודשים מהניתוח ובו רואים את מירב הירידה במשקל |
− | # '''שלב העליה במשקל''' – שלב זה יכול להמשך עד 6 שנים מהניתוח ובו חלה עליה במשקל | + | # '''שלב העליה במשקל''' – שלב זה יכול להמשך עד 6 שנים מהניתוח ובו חלה עליה במשקל |
− | # '''שלב התיצבות המשקל''' – | + | # '''שלב התיצבות המשקל''' – זהו השלב האחרון בו מתייצב המנותח על משקלו החדש |
לשם נוחות אנו נתרכז בעיקר בשלב הראשון – שלב בו חלים מירב השינויים התזונתיים והבריאותיים. | לשם נוחות אנו נתרכז בעיקר בשלב הראשון – שלב בו חלים מירב השינויים התזונתיים והבריאותיים. | ||
− | ==הרגלי תזונה== | + | ==הרגלי [[תזונה]]== |
ניתן לשחרר חולה מבית החולים לאחר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר רק לאחר שעבר הדרכה תזונתית ווידוא שהבין את הדיאטה הנדרשת ממנו. | ניתן לשחרר חולה מבית החולים לאחר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר רק לאחר שעבר הדרכה תזונתית ווידוא שהבין את הדיאטה הנדרשת ממנו. | ||
שורה 43: | שורה 43: | ||
* ביסוס תפריט על פירות וירקות תוך מיעוט בצריכת שומנים רווייים ופחמימות פשוטות | * ביסוס תפריט על פירות וירקות תוך מיעוט בצריכת שומנים רווייים ופחמימות פשוטות | ||
− | ==פעילות גופנית== | + | ==[[פעילות גופנית]]== |
פעילות גופנית עוזרת להפחתת איבוד מסת השריר הקורה בשלב איבוד המשקל. יש להמליץ למטופלים על מינימום של 30 דקות פעילות גופנית ביום. | פעילות גופנית עוזרת להפחתת איבוד מסת השריר הקורה בשלב איבוד המשקל. יש להמליץ למטופלים על מינימום של 30 דקות פעילות גופנית ביום. | ||
− | ==תופעות | + | ==תופעות לוואי== |
− | * '''רגורגיטציה''': במשך החודשים הראשונים לאחר הניתוח רבים מהחולים מדווחים על ארועים של רגורגיטציה ללא בחילה או הקאות – הדבר נובע מאכילת מזון בכמויות גדולות מדי, או בליעה מהירה מדי או אי לעיסה מספקת של המזון | + | * '''[[רגורגיטציה]]''': במשך החודשים הראשונים לאחר הניתוח רבים מהחולים מדווחים על ארועים של רגורגיטציה ללא [[בחילה]] או [[הקאות]] – הדבר נובע מאכילת מזון בכמויות גדולות מדי, או בליעה מהירה מדי או אי לעיסה מספקת של המזון |
− | * '''הקאות''': שליש עד שני שליש מדווחים על הקאות בחצי שנה לאחר הניתוח. בחולים שעברו ניתוח ABG ניתן לנסות ולהתגבר על הבעיה בעזרת שינוי קוטר הטבעת. התמשכות הקאות מעבר לזמן זה מחייב בירור הכולל אנדוסקופיה ו/או צילום ושט קיבה לצורך שלילת חסימה, היצרויות, רפלוקס, דלקת | + | * '''הקאות''': שליש עד שני שליש מדווחים על הקאות בחצי שנה לאחר הניתוח. בחולים שעברו ניתוח ABG ניתן לנסות ולהתגבר על הבעיה בעזרת שינוי קוטר הטבעת. התמשכות הקאות מעבר לזמן זה מחייב בירור הכולל אנדוסקופיה ו/או [[צילום ושט קיבה]] לצורך שלילת חסימה, היצרויות, [[רפלוקס]], [[דלקת בוושט]] או [[דלקת קיבה|בקיבה]] |
− | * '''חולשה, אי סבילות לקור | + | * '''[[חולשה]], אי סבילות לקור ו[[נשירת שיער|איבוד שיער]]''': אלו הן תופעות הלוואי המלוות את מצב ההרעבה שהניתוח כופה על המטופל. אלו הן תופעות שכיחות שניתן להקל עליהן בעזרת מעקב וטיפול נכון בחולים. בכל מקרה תופעות אלו אמורות להיעלם עם ההתיצבות של המשקל. הימשכותן מעבר לשלב איבוד המשקל מחייב בירור |
* '''תופעות הקשורות לניתוח GBP''': | * '''תופעות הקשורות לניתוח GBP''': | ||
− | ** '''Dumping syndrome''' – ה-DS קיים ברוב המנותחים שעברו ניתוח GBP, ומתאפיין בהרגשה כללית רעה המופיעה 30-60 דקות לאחר אכילה. תופעה נובעת ממעבר של מזון או נוזלים מרוכזי קלוריות ישירות לתוך המעי הדק. הטיפול בדבר כולל הדרכה להימנעות ממזונות מרוכזי קלוריות כגון פחמימות פשוטות | + | ** '''[[Dumping syndrome]]''' – ה-DS קיים ברוב המנותחים שעברו ניתוח GBP, ומתאפיין בהרגשה כללית רעה המופיעה 30-60 דקות לאחר אכילה. תופעה נובעת ממעבר של מזון או נוזלים מרוכזי קלוריות ישירות לתוך המעי הדק. הטיפול בדבר כולל הדרכה להימנעות ממזונות מרוכזי קלוריות כגון פחמימות פשוטות |
− | ** '''Postprandial Hypoglycemia''' – תופעה זאת הינה שכיחה בקרב מנותחי GBP, ואף נחשבה בעבר להיות חלק מה DS . למרות שרוב המקרים הינם קלים, יש מקרים בהם התופעה יכולה להביא ל[[היפוגליקמיה]] קשה. רוב המקרים מטופלים על ידי שינויים תזונתיים, אולם מקרים קשים דורשים בירור וטיפול מיוחדים | + | ** '''[[Postprandial Hypoglycemia]]''' – תופעה זאת הינה שכיחה בקרב מנותחי GBP, ואף נחשבה בעבר להיות חלק מה DS. למרות שרוב המקרים הינם קלים, יש מקרים בהם התופעה יכולה להביא ל[[היפוגליקמיה]] קשה. רוב המקרים מטופלים על ידי שינויים תזונתיים, אולם מקרים קשים דורשים בירור וטיפול מיוחדים |
− | ==אבני כיס מרה== | + | ==[[אבני כיס מרה]]== |
− | הן השמנה והן איבוד משקל מהיר ומאסיבי הינם גורמי סיכון לאבני כיס מרה, ומכאן | + | הן השמנה והן איבוד משקל מהיר ומאסיבי הינם גורמי סיכון לאבני כיס מרה, ומכאן שמנותחים הינם בסיכון מוגבר לתופעה. במנותחים שלא עברו [[כריתת כיס מרה]] יש לשקול טיפול פרופילקטי בתרופות כדוגמת [[t:Ursodeoxycholic acid|Ursodeoxycholic acid]] ב-6 החודשים הראשונים לאחר הניתוח. |
− | ==[[ | + | ==[[סוכרת]], [[דיסליפידמיה]] ו[[יתר לחץ דם]]== |
− | מחלות אלו הינן מחלות אשר דרגת חומרתן עומדת ביחס ישיר למידת ההשמנה, ולכן הטיפול התרופתי בהן דורש מעקב צמוד והתאמה | + | מחלות אלו הינן מחלות אשר דרגת חומרתן עומדת ביחס ישיר למידת ההשמנה, ולכן הטיפול התרופתי בהן דורש מעקב צמוד והתאמה במיוחד בשלב הראשון בו חלה ירידה חדה במשקל. הדבר חשוב במיוחד בקרב חולים המטופלים בתרופות העלולות לגרום להיפוגליקמיה, וכן בקרב חולים המטופלים ב[[משתנים|דיורטיקה]] ולכן חשופים יותר ל[[התייבשות]], איבוד [[מגנזיום]], [[אשלגן]] ו[[תיאמין]] (ויטמין B1). |
==חסרים תזונתיים== | ==חסרים תזונתיים== | ||
− | כל אדם שעבר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר חייב להיות במעקב תזונתי בכדי למזער את הנזקים שהניתוח עלול להביא. כל אדם שעבר ניתוח כזה חייב לצרוך מולטי-ויטמין על בסיס יומי. רבים מהחולים אינם מסוגלים לבלוע את כדורי המולטי-ויטמין הגדולים ואצלם ניתן להשתמש במולטי-ויטמין בתמיסה. ניתן גם להשתמש בתכשירי מולטי-ויטמין ללעיסה עבור ילדים, אולם במקרה כזה יש ללעוס שני כדורים ליום. | + | כל אדם שעבר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר חייב להיות במעקב תזונתי בכדי למזער את הנזקים שהניתוח עלול להביא. כל אדם שעבר ניתוח כזה חייב לצרוך [[מולטי-ויטמין]] על בסיס יומי. רבים מהחולים אינם מסוגלים לבלוע את כדורי המולטי-ויטמין הגדולים ואצלם ניתן להשתמש במולטי-ויטמין בתמיסה. ניתן גם להשתמש בתכשירי מולטי-ויטמין ללעיסה עבור ילדים, אולם במקרה כזה יש ללעוס שני כדורים ליום. |
− | * '''חלבונים''': המנעות מאכילה של מזון עתיר חלבונים הינה תופעה שכיחה במיוחד בשנה הראשונה לאחר הניתוח, וזאת עקב קשיי בליעה של בשר לסוגיו. צריכת החלבונים המומלצת ליום הינה 60-120 גרם. יש להדגיש כי התפתחות של תת תזונה חלבונית חמורה נדירה ביותר אפילו בקרב אלו העוברים GBP. במנותחים המתלוננים על חולשה, אי סבילות לקור ונשירת שיער יש לברר מהי צריכת החלבונים היומית ואם הינה מתחת ל-60 גרם ליום יש לתת תוספי חלבונים. כאן המקום להדגיש כי מדידת אלבומין | + | * '''חלבונים''': המנעות מאכילה של מזון עתיר חלבונים הינה תופעה שכיחה במיוחד בשנה הראשונה לאחר הניתוח, וזאת עקב קשיי בליעה של בשר לסוגיו. צריכת החלבונים המומלצת ליום הינה 60-120 גרם. יש להדגיש כי התפתחות של [[תת תזונה]] חלבונית חמורה נדירה ביותר אפילו בקרב אלו העוברים GBP. במנותחים המתלוננים על חולשה, אי סבילות לקור ונשירת שיער יש לברר מהי צריכת החלבונים היומית ואם הינה מתחת ל-60 גרם ליום יש לתת תוספי חלבונים. כאן המקום להדגיש כי מדידת [[אלבומין]] אינה סמן לחסר של חלבונים בגוף |
− | * '''[[ברזל]]''': חסר ברזל הינה תופעה שכיחה בקרב מנותחים ויש לעקוב אחרי מאגרי הברזל באופן מתמיד. במקרים | + | * '''[[ברזל]]''': חסר ברזל הינה תופעה שכיחה בקרב מנותחים ויש לעקוב אחרי מאגרי הברזל באופן מתמיד. במקרים בהם מתפתח חסר ברזל מומלץ לטפל מניעתית בתכשירי ברזל שאליהם מומלץ להוסיף [[ויטמין C]] לצורך הגברת ספיגת הברזל |
− | * '''[[אבץ]]''': חסר אבץ בעקבות ניתוח נובע כתוצאה מירידה בצריכה ועלול להתבטא בנשירת שיער. יש לעקוב אחרי מצב האבץ בגוף במיוחד כל עוד נמשכת הירידה במשקל | + | * '''[[אבץ]]''': חסר אבץ בעקבות ניתוח נובע כתוצאה מירידה בצריכה ועלול להתבטא בנשירת שיער. יש לעקוב אחרי מצב האבץ בגוף במיוחד כל עוד נמשכת הירידה במשקל |
− | * '''[[ויטמין B12]]''': חסר | + | * '''[[ויטמין B12]]''': חסר בוויטמין זה שכיח במיוחד לאחר GBP אך עלול להופיע גם לאחר ניתוחים אחרים ולכן בדיקות תקופתיות ותיסוף הינן חובה בכל המנותחים |
− | * '''[[סידן]] ו[[ויטמין D]]''': חסרים אלו קשורים במיוחד לניתוח ה-GBP. מומלץ לעקוב בחולים אלו אחר רמות PTH ועליה ב-PTH מבטאת איבוד עצם ודורשת תיסוף מיוחד. יש להקפיד על הסבר על חשיבות צריכת תוספי מזון של סידן וויטמין D בכל החולים | + | * '''[[סידן]] ו[[ויטמין D]]''': חסרים אלו קשורים במיוחד לניתוח ה-GBP. מומלץ לעקוב בחולים אלו אחר רמות [[הורמון פאראתירואיד - Parathyroid hormone|{{כ}}PTH]] ועליה ב-PTH מבטאת איבוד עצם ודורשת תיסוף מיוחד. יש להקפיד על הסבר על חשיבות צריכת [[תוספי תזונה|תוספי מזון]] של סידן וויטמין D בכל החולים |
− | * ''' | + | * '''ויטמין B1''': חסר בויטמין זה אינו שכיח אך לאור הפגיעה הנוירולוגית העשויה ללוות אותו דורש מעקב. יש לציין כי מעבר לירידה בצריכה של ויטמין זה בדיאטה, הנטיה של המנותחים לבחור מזונות עתירי פחמימות פשוטות מגבירה את הצריכה היומית של ויטמין B1. בדיקות לחסר של ויטמין זה יש לבצע במנותחים שאינם לוקחים מולטי-ויטמין באופן קבוע, או בכאלו שסובלים מהקאות מרובות. כמו כן יש לבדוק B1 אצל מנותחים המפתחים סימנים נוירולוגיים לאחר הניתוח, בכללם [[בלבול]] |
==סיבוכים ארוכי טווח== | ==סיבוכים ארוכי טווח== | ||
השפעת הניתוח על הבריאות עלולה להופיע גם מעבר לשלב איבוד המשקל: | השפעת הניתוח על הבריאות עלולה להופיע גם מעבר לשלב איבוד המשקל: | ||
− | * '''[[ | + | * '''[[אוסטאופורוזיס]]''': במנותחים כאלו עם היענות נמוכה לצריכת תוספי סידן, יש להקפיד על ביצוע [[בדיקת צפיפות עצם]] באופן סדיר |
* '''תופעות נוירולוגיות''': קיים מגוון רב של תופעות נוירולוגיות העלולות להופיע לאחר טיפול ניתוחי בהשמנת יתר. מקובל לחלק את התופעות לשלוש קבוצות עיקריות: | * '''תופעות נוירולוגיות''': קיים מגוון רב של תופעות נוירולוגיות העלולות להופיע לאחר טיפול ניתוחי בהשמנת יתר. מקובל לחלק את התופעות לשלוש קבוצות עיקריות: | ||
− | ** פולי-נוירופתיה סנסורית | + | ** פולי-[[נוירופתיה]] סנסורית |
− | ** מונו-נוירופתיה | + | ** מונו-נוירופתיה |
− | ** רדיקולו-פלקסוס נוירופתיה | + | ** רדיקולו-פלקסוס נוירופתיה |
− | * '''מחלות קרדיו-וסקולריות''': עליה ברמות [[הומוציסטאין]] ניצפו בכשני שליש מהמנותחים. כיוון שהומוציסטאין קשור ישירות לתחלואה קרדיו-וסקולרית קיים חשש כי עם השנים, עליה זאת תתורגם לעליה בתחלואה | + | * '''[[מחלות לב וכלי דם|מחלות קרדיו-וסקולריות]]''': עליה ברמות [[הומוציסטאין]] ניצפו בכשני שליש מהמנותחים. כיוון שהומוציסטאין קשור ישירות לתחלואה קרדיו-וסקולרית קיים חשש כי עם השנים, עליה זאת תתורגם לעליה בתחלואה |
− | * '''מחלות דרכי השתן''': במטופלים העוברים ניתוח GBP ניצפו עליה ברמות האוקסאלאט בשתן שגרמו להיצרות אבני אוקסאלאט בדרכי השתן ואף ל[[נפרופתיה]]. תופעה זאת לא נצפתה לאחר ניתוחי ה-SG וה-ABG | + | * '''מחלות דרכי השתן''': במטופלים העוברים ניתוח GBP ניצפו עליה ברמות האוקסאלאט בשתן שגרמו להיצרות [[אבנים בדרכי השתן|אבני אוקסאלאט בדרכי השתן]] ואף ל[[נפרופתיה]]. תופעה זאת לא נצפתה לאחר ניתוחי ה-SG וה-ABG |
==אוכלוסיות מיוחדות== | ==אוכלוסיות מיוחדות== | ||
− | === | + | ===[[היריון]]=== |
− | מקובל להמליץ לנשים בגיל הפוריות להימנע | + | מקובל להמליץ לנשים בגיל הפוריות להימנע מהיריון לפחות לפרק זמן של 18 חודשים לאחר הניתוח. החשש העיקרי העומד מאחורי המלצה זאת הינו שחוסרים בוויטמינים ובמינרלים שונים יפגעו בהתפתחות העובר. |
===ילדים ובני נוער=== | ===ילדים ובני נוער=== | ||
− | הנחיות לביצוע ניתוחים אלו בילדים ובני נוער פורסמו | + | הנחיות לביצוע ניתוחים אלו בילדים ובני נוער פורסמו ב[[קווים מנחים לביצוע ניתוחים בריאטריים בילדים מתחת לגיל 18 שנים - חוזר משרד הבריאות]]. |
# גיל: | # גיל: | ||
#* גיל כרונולוגי גדול מ-13 שנים | #* גיל כרונולוגי גדול מ-13 שנים | ||
שורה 104: | שורה 104: | ||
#** הפרעה משמעותית בתפקוד יומיומי – כולל בעיות מפרקים | #** הפרעה משמעותית בתפקוד יומיומי – כולל בעיות מפרקים | ||
#** זיהומים חוזרים בקפלי עור | #** זיהומים חוזרים בקפלי עור | ||
− | #** | + | #** [[Stress urinary incontinence]] (אי נקיטת שתן במאמץ) |
#** פגיעות מפרקים הקשורות לעודף משקל ומגבילות פעילות גופנית סדירה | #** פגיעות מפרקים הקשורות לעודף משקל ומגבילות פעילות גופנית סדירה | ||
#** מצוקה נפשית על רקע פסיכו-סוציאלי | #** מצוקה נפשית על רקע פסיכו-סוציאלי | ||
− | #** רפלוקס גסטרו-אזופגיאלי ( | + | #** רפלוקס גסטרו-אזופגיאלי (GERD) |
#* BMI>40 ק"ג פר מ"ר עם לפחות אחד מהבאים: | #* BMI>40 ק"ג פר מ"ר עם לפחות אחד מהבאים: | ||
#** [[סוכרת מסוג 2]] | #** [[סוכרת מסוג 2]] | ||
− | #** [[כבד שומני]] דלקתי | + | #** [[כבד שומני]] דלקתי Steatohepatitis לא אלכוהולי מוכח בביופסיות כבד |
− | #** הפרעת שינה חסימתית משמעותית ( | + | #** [[דום נשימה חסימתי בשינה - Obstructive Sleep Apnea|הפרעת שינה חסימתית משמעותית]] (Obstructive Sleep Apnea) |
− | #** | + | #** [[Pseudotumor cerebri]] הנובע ממשקל יתר |
===קשישים בגילאים מעל 65=== | ===קשישים בגילאים מעל 65=== | ||
− | לא קיים מידע אמין על התועלת בניתוחים לטיפול בהשמנת יתר בקבוצת גיל זאת. קיים חשש כי שכיחות הסיבוכים בניתוחים בקבוצת גיל זאת | + | לא קיים מידע אמין על התועלת בניתוחים לטיפול בהשמנת יתר בקבוצת גיל זאת. קיים חשש כי שכיחות הסיבוכים בניתוחים בקבוצת גיל זאת הינה מוגברת. |
− | ===הפרעות אכילה=== | + | ===[[הפרעות אכילה]]=== |
הפרעות אכילה ובמיוחד [[אכילה כפייתית]] (Binge eating disorder) דורשות התיחסות מיוחדת, עקב השכיחות הרבה שלהן בקרב אלו שה-BMI שלהם עובר את 40, וכן עקב העובדה כי אי-שליטה על האכילה עלול להביא לתופעות לוואי ניתוחיות מרובות לאחר הניתוח. כמו כן, קיום של הפרעת אכילה פעילה יפגם בתוצאה הסופית ויביא לירידה קצרת טווח במשקל. | הפרעות אכילה ובמיוחד [[אכילה כפייתית]] (Binge eating disorder) דורשות התיחסות מיוחדת, עקב השכיחות הרבה שלהן בקרב אלו שה-BMI שלהם עובר את 40, וכן עקב העובדה כי אי-שליטה על האכילה עלול להביא לתופעות לוואי ניתוחיות מרובות לאחר הניתוח. כמו כן, קיום של הפרעת אכילה פעילה יפגם בתוצאה הסופית ויביא לירידה קצרת טווח במשקל. | ||
שורה 124: | שורה 124: | ||
===[[דיכאון]]=== | ===[[דיכאון]]=== | ||
− | השכיחות של | + | השכיחות של דיכאון בקרב האוכלוסיה עם BMI הגבוה מ-40 הינה גבוהה בהשוואה לשאר האוכלוסיה. קיימים דיווחים מרובים בספרות הרפואית על תגובה נפשית שלילית בעקבות ניתוחים לטיפול בהשמנה וכן חשש לעליה ב[[אובדנות|נטיה ההתאבדותית]] בקרב חולים אלו. |
− | ==המלצות | + | ==המלצות ל[[תוספי תזונה|תוספי מזון]] למנותחים== |
{| border="1" align="center" | {| border="1" align="center" | ||
שורה 135: | שורה 135: | ||
|| 1-2 ליום | || 1-2 ליום | ||
|- | |- | ||
− | ! | + | ! [[t:Calcium citrate|Calcium citrate]] עם ויטמין D |
− | || 1200-2000 מ"ג (מכילים 400-800 יח ויטמין D ) | + | || 1200-2000 מ"ג (מכילים 400-800 יח' ויטמין D) |
|- | |- | ||
− | ! חומצה פולית | + | ! [[חומצה פולית]] |
|| 400 מיקרוגרם ליום (בתוך המולטי-ויטמין) | || 400 מיקרוגרם ליום (בתוך המולטי-ויטמין) | ||
|- | |- | ||
שורה 156: | שורה 156: | ||
! סוג הבדיקה !! 1 חודש !! 3 חודש !! 6 חודש !! 12 חודש !! 18 חודש !! 24 חודש !! שנתי | ! סוג הבדיקה !! 1 חודש !! 3 חודש !! 6 חודש !! 12 חודש !! 18 חודש !! 24 חודש !! שנתי | ||
|- | |- | ||
− | ! כימיה כללית | + | ! [[כימיה בדם|כימיה כללית]] ו[[ספירת דם]] |
|| X | || X | ||
|| X | || X | ||
שורה 165: | שורה 165: | ||
|| X | || X | ||
|- | |- | ||
− | ! | + | ! [[Ferritin]] |
|| | || | ||
|| X | || X | ||
שורה 174: | שורה 174: | ||
|| X | || X | ||
|- | |- | ||
− | ! | + | ! Vitamin B12 |
|| | || | ||
|| | || | ||
שורה 183: | שורה 183: | ||
|| X | || X | ||
|- | |- | ||
− | ! | + | ! Folic acid |
|| | || | ||
|| X | || X | ||
שורה 210: | שורה 210: | ||
|| GBP | || GBP | ||
|- | |- | ||
− | ! | + | ! Zinc |
|| | || | ||
|| X | || X | ||
שורה 222: | שורה 222: | ||
==ביבליוגרפיה== | ==ביבליוגרפיה== | ||
− | <div | + | <blockquote> |
+ | <div style="text-align: left; direction: ltr"> | ||
+ | |||
* Fried M, Hainer V, Basdevant A, et al. Inter-disciplinary European guidelines on surgery of severe obesity.Int J Obes (Lond). 2007 Apr;31(4):569-77 | * Fried M, Hainer V, Basdevant A, et al. Inter-disciplinary European guidelines on surgery of severe obesity.Int J Obes (Lond). 2007 Apr;31(4):569-77 | ||
* Mechanick JI, Kushner RF, et al. American Association of Clinical Endocrinologists, The Obesity Society, and American Society for Metabolic & Bariatric Surgery medical guidelines for clinical practice for the perioperative nutritional, metabolic, and nonsurgical support of the bariatric surgery patient. Obesity (Silver Spring). 2009 Apr;17Suppl 1:S1-70 | * Mechanick JI, Kushner RF, et al. American Association of Clinical Endocrinologists, The Obesity Society, and American Society for Metabolic & Bariatric Surgery medical guidelines for clinical practice for the perioperative nutritional, metabolic, and nonsurgical support of the bariatric surgery patient. Obesity (Silver Spring). 2009 Apr;17Suppl 1:S1-70 | ||
</div> | </div> | ||
+ | </blockquote> | ||
+ | |||
שורה 233: | שורה 237: | ||
[[קטגוריה:כירורגיה]] | [[קטגוריה:כירורגיה]] | ||
[[קטגוריה:ניירות עמדה - איגודים מדעיים]] | [[קטגוריה:ניירות עמדה - איגודים מדעיים]] | ||
+ | [[קטגוריה:תזונה]] |
גרסה אחרונה מ־08:05, 12 באפריל 2016
| |
---|---|
המעקב אחר המטופל שעבר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר | |
תחום | גסטרואנטרולוגיה, כירורגיה |
האיגוד המפרסם | |
יוצר הערך | ד"ר ניר ברק |
ניירות עמדה מתפרסמים ככלי עזר לרופא/ה ואינם באים במקום שיקול דעתו/ה בכל מצב נתון. כל הכתוב בלשון זכר מתייחס לשני המגדרים. | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דפי הפירושים: – ניתוח בריאטרי, השמנה
עם עליית השכיחות של ההשמנה בישראל, קיימת גם עליה בשכיחות ההתערבויות הכירורוגיות לטיפול בבעיה זאת. הניתוחים המשמשים לטיפול בהשמנת יתר הינם יוצאי דופן, משום שהטיפול האמיתי (קרי הירידה במשקל) מתחיל עם יציאת המנותח מבית החולים. בהתאם לזאת, רבים רואים דווקא במעקב, בתמיכה ובטיפול לאחר הניתוח את המרכיב החשוב ביותר בטיפול. חשיבות רבה יש גם בביצוע התאמת ציפיות למבקש להינתח – יש להדגיש לפניו כי הניתוח הינו בגדר חלון הזדמנויות לבצע הורדה מאסיבית במשקל, אך אינו הפתרון לבעיה. על המנותח לנצל חלון הזדמנויות זה בכדי לשנות את הרגלי חייו (תזונה ופעילות גופנית).
מטרת מסמך זה הינה ליצור כלי עזר לרופאי הקופה במעקב ובטיפול אחרי מטופלים שעברו ניתוחים אלו. מסמך זה מבוסס על קווים מנחים שפורסמו בארה"ב ובאירופה והוא מתייחס רק למבוגרים (ראה פרק אוכלוסיות מיוחדות בסוף המסמך).
התוויות לניתוח (במבוגרים)
- בעלי אינדקס מסת גוף (BMI) של 40 ומעלה
- בעלי 35<BMI הסובלים לפחות מתחלואה נלווית אחת להשמנה
סוגי הניתוחים
במסמך זה נעסוק בשלושת סוגי ניתוחי ההשמנה השכיחים כיום בישראל:
- ניתוח הטבעת – AGB – Adjustable Gastric Banding
- ניתוח השרוול – SG – Sleeve Gastrectomy
- ניתוח מעקף קיבה – GBP – Gastric Baypass
יש להבדיל בין חולים שעברו ניתוחים לטיפול בהשמנת יתר לפי שלושה שלבים:
- שלב איבוד המשקל – שלב זה נמשך עד 18 חודשים מהניתוח ובו רואים את מירב הירידה במשקל
- שלב העליה במשקל – שלב זה יכול להמשך עד 6 שנים מהניתוח ובו חלה עליה במשקל
- שלב התיצבות המשקל – זהו השלב האחרון בו מתייצב המנותח על משקלו החדש
לשם נוחות אנו נתרכז בעיקר בשלב הראשון – שלב בו חלים מירב השינויים התזונתיים והבריאותיים.
הרגלי תזונה
ניתן לשחרר חולה מבית החולים לאחר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר רק לאחר שעבר הדרכה תזונתית ווידוא שהבין את הדיאטה הנדרשת ממנו.
ההדרכה הדיאטתית כוללת:
- הנחיה להרבה ארוחות קטנות במהלך היום
- הנחיה ללעיסה רבה של המזון
- הנחיה להפריד שתיה מאכילה (לפחות 30 דקות הפרש)
- הנחיה כי על המטופל להפסיק לאכול מיד כאשר מרגיש מלא
- ביסוס תפריט על פירות וירקות תוך מיעוט בצריכת שומנים רווייים ופחמימות פשוטות
פעילות גופנית
פעילות גופנית עוזרת להפחתת איבוד מסת השריר הקורה בשלב איבוד המשקל. יש להמליץ למטופלים על מינימום של 30 דקות פעילות גופנית ביום.
תופעות לוואי
- רגורגיטציה: במשך החודשים הראשונים לאחר הניתוח רבים מהחולים מדווחים על ארועים של רגורגיטציה ללא בחילה או הקאות – הדבר נובע מאכילת מזון בכמויות גדולות מדי, או בליעה מהירה מדי או אי לעיסה מספקת של המזון
- הקאות: שליש עד שני שליש מדווחים על הקאות בחצי שנה לאחר הניתוח. בחולים שעברו ניתוח ABG ניתן לנסות ולהתגבר על הבעיה בעזרת שינוי קוטר הטבעת. התמשכות הקאות מעבר לזמן זה מחייב בירור הכולל אנדוסקופיה ו/או צילום ושט קיבה לצורך שלילת חסימה, היצרויות, רפלוקס, דלקת בוושט או בקיבה
- חולשה, אי סבילות לקור ואיבוד שיער: אלו הן תופעות הלוואי המלוות את מצב ההרעבה שהניתוח כופה על המטופל. אלו הן תופעות שכיחות שניתן להקל עליהן בעזרת מעקב וטיפול נכון בחולים. בכל מקרה תופעות אלו אמורות להיעלם עם ההתיצבות של המשקל. הימשכותן מעבר לשלב איבוד המשקל מחייב בירור
- תופעות הקשורות לניתוח GBP:
- Dumping syndrome – ה-DS קיים ברוב המנותחים שעברו ניתוח GBP, ומתאפיין בהרגשה כללית רעה המופיעה 30-60 דקות לאחר אכילה. תופעה נובעת ממעבר של מזון או נוזלים מרוכזי קלוריות ישירות לתוך המעי הדק. הטיפול בדבר כולל הדרכה להימנעות ממזונות מרוכזי קלוריות כגון פחמימות פשוטות
- Postprandial Hypoglycemia – תופעה זאת הינה שכיחה בקרב מנותחי GBP, ואף נחשבה בעבר להיות חלק מה DS. למרות שרוב המקרים הינם קלים, יש מקרים בהם התופעה יכולה להביא להיפוגליקמיה קשה. רוב המקרים מטופלים על ידי שינויים תזונתיים, אולם מקרים קשים דורשים בירור וטיפול מיוחדים
אבני כיס מרה
הן השמנה והן איבוד משקל מהיר ומאסיבי הינם גורמי סיכון לאבני כיס מרה, ומכאן שמנותחים הינם בסיכון מוגבר לתופעה. במנותחים שלא עברו כריתת כיס מרה יש לשקול טיפול פרופילקטי בתרופות כדוגמת Ursodeoxycholic acid ב-6 החודשים הראשונים לאחר הניתוח.
סוכרת, דיסליפידמיה ויתר לחץ דם
מחלות אלו הינן מחלות אשר דרגת חומרתן עומדת ביחס ישיר למידת ההשמנה, ולכן הטיפול התרופתי בהן דורש מעקב צמוד והתאמה במיוחד בשלב הראשון בו חלה ירידה חדה במשקל. הדבר חשוב במיוחד בקרב חולים המטופלים בתרופות העלולות לגרום להיפוגליקמיה, וכן בקרב חולים המטופלים בדיורטיקה ולכן חשופים יותר להתייבשות, איבוד מגנזיום, אשלגן ותיאמין (ויטמין B1).
חסרים תזונתיים
כל אדם שעבר ניתוח לטיפול בהשמנת יתר חייב להיות במעקב תזונתי בכדי למזער את הנזקים שהניתוח עלול להביא. כל אדם שעבר ניתוח כזה חייב לצרוך מולטי-ויטמין על בסיס יומי. רבים מהחולים אינם מסוגלים לבלוע את כדורי המולטי-ויטמין הגדולים ואצלם ניתן להשתמש במולטי-ויטמין בתמיסה. ניתן גם להשתמש בתכשירי מולטי-ויטמין ללעיסה עבור ילדים, אולם במקרה כזה יש ללעוס שני כדורים ליום.
- חלבונים: המנעות מאכילה של מזון עתיר חלבונים הינה תופעה שכיחה במיוחד בשנה הראשונה לאחר הניתוח, וזאת עקב קשיי בליעה של בשר לסוגיו. צריכת החלבונים המומלצת ליום הינה 60-120 גרם. יש להדגיש כי התפתחות של תת תזונה חלבונית חמורה נדירה ביותר אפילו בקרב אלו העוברים GBP. במנותחים המתלוננים על חולשה, אי סבילות לקור ונשירת שיער יש לברר מהי צריכת החלבונים היומית ואם הינה מתחת ל-60 גרם ליום יש לתת תוספי חלבונים. כאן המקום להדגיש כי מדידת אלבומין אינה סמן לחסר של חלבונים בגוף
- ברזל: חסר ברזל הינה תופעה שכיחה בקרב מנותחים ויש לעקוב אחרי מאגרי הברזל באופן מתמיד. במקרים בהם מתפתח חסר ברזל מומלץ לטפל מניעתית בתכשירי ברזל שאליהם מומלץ להוסיף ויטמין C לצורך הגברת ספיגת הברזל
- אבץ: חסר אבץ בעקבות ניתוח נובע כתוצאה מירידה בצריכה ועלול להתבטא בנשירת שיער. יש לעקוב אחרי מצב האבץ בגוף במיוחד כל עוד נמשכת הירידה במשקל
- ויטמין B12: חסר בוויטמין זה שכיח במיוחד לאחר GBP אך עלול להופיע גם לאחר ניתוחים אחרים ולכן בדיקות תקופתיות ותיסוף הינן חובה בכל המנותחים
- סידן וויטמין D: חסרים אלו קשורים במיוחד לניתוח ה-GBP. מומלץ לעקוב בחולים אלו אחר רמות PTH ועליה ב-PTH מבטאת איבוד עצם ודורשת תיסוף מיוחד. יש להקפיד על הסבר על חשיבות צריכת תוספי מזון של סידן וויטמין D בכל החולים
- ויטמין B1: חסר בויטמין זה אינו שכיח אך לאור הפגיעה הנוירולוגית העשויה ללוות אותו דורש מעקב. יש לציין כי מעבר לירידה בצריכה של ויטמין זה בדיאטה, הנטיה של המנותחים לבחור מזונות עתירי פחמימות פשוטות מגבירה את הצריכה היומית של ויטמין B1. בדיקות לחסר של ויטמין זה יש לבצע במנותחים שאינם לוקחים מולטי-ויטמין באופן קבוע, או בכאלו שסובלים מהקאות מרובות. כמו כן יש לבדוק B1 אצל מנותחים המפתחים סימנים נוירולוגיים לאחר הניתוח, בכללם בלבול
סיבוכים ארוכי טווח
השפעת הניתוח על הבריאות עלולה להופיע גם מעבר לשלב איבוד המשקל:
- אוסטאופורוזיס: במנותחים כאלו עם היענות נמוכה לצריכת תוספי סידן, יש להקפיד על ביצוע בדיקת צפיפות עצם באופן סדיר
- תופעות נוירולוגיות: קיים מגוון רב של תופעות נוירולוגיות העלולות להופיע לאחר טיפול ניתוחי בהשמנת יתר. מקובל לחלק את התופעות לשלוש קבוצות עיקריות:
- פולי-נוירופתיה סנסורית
- מונו-נוירופתיה
- רדיקולו-פלקסוס נוירופתיה
- מחלות קרדיו-וסקולריות: עליה ברמות הומוציסטאין ניצפו בכשני שליש מהמנותחים. כיוון שהומוציסטאין קשור ישירות לתחלואה קרדיו-וסקולרית קיים חשש כי עם השנים, עליה זאת תתורגם לעליה בתחלואה
- מחלות דרכי השתן: במטופלים העוברים ניתוח GBP ניצפו עליה ברמות האוקסאלאט בשתן שגרמו להיצרות אבני אוקסאלאט בדרכי השתן ואף לנפרופתיה. תופעה זאת לא נצפתה לאחר ניתוחי ה-SG וה-ABG
אוכלוסיות מיוחדות
היריון
מקובל להמליץ לנשים בגיל הפוריות להימנע מהיריון לפחות לפרק זמן של 18 חודשים לאחר הניתוח. החשש העיקרי העומד מאחורי המלצה זאת הינו שחוסרים בוויטמינים ובמינרלים שונים יפגעו בהתפתחות העובר.
ילדים ובני נוער
הנחיות לביצוע ניתוחים אלו בילדים ובני נוער פורסמו בקווים מנחים לביצוע ניתוחים בריאטריים בילדים מתחת לגיל 18 שנים - חוזר משרד הבריאות.
- גיל:
- גיל כרונולוגי גדול מ-13 שנים
- גיל עצמות מעל 15 שנים בבנים ומעל 13 שנים בבנות (השלימו יותר מ-95% מגדילתם)
- השמנה משמעותית:
- BMI>50 ק"ג פר מ"ר (או BMI>45 ק"ג למ"ר אם הגיל הכרונולוגי גדול מ-16 שנים) עם לפחות אחד מהבאים:
- יתר לחץ דם
- דיסליפידמיה
- הפרעה משמעותית בתפקוד יומיומי – כולל בעיות מפרקים
- זיהומים חוזרים בקפלי עור
- Stress urinary incontinence (אי נקיטת שתן במאמץ)
- פגיעות מפרקים הקשורות לעודף משקל ומגבילות פעילות גופנית סדירה
- מצוקה נפשית על רקע פסיכו-סוציאלי
- רפלוקס גסטרו-אזופגיאלי (GERD)
- BMI>40 ק"ג פר מ"ר עם לפחות אחד מהבאים:
- סוכרת מסוג 2
- כבד שומני דלקתי Steatohepatitis לא אלכוהולי מוכח בביופסיות כבד
- הפרעת שינה חסימתית משמעותית (Obstructive Sleep Apnea)
- Pseudotumor cerebri הנובע ממשקל יתר
- BMI>50 ק"ג פר מ"ר (או BMI>45 ק"ג למ"ר אם הגיל הכרונולוגי גדול מ-16 שנים) עם לפחות אחד מהבאים:
קשישים בגילאים מעל 65
לא קיים מידע אמין על התועלת בניתוחים לטיפול בהשמנת יתר בקבוצת גיל זאת. קיים חשש כי שכיחות הסיבוכים בניתוחים בקבוצת גיל זאת הינה מוגברת.
הפרעות אכילה
הפרעות אכילה ובמיוחד אכילה כפייתית (Binge eating disorder) דורשות התיחסות מיוחדת, עקב השכיחות הרבה שלהן בקרב אלו שה-BMI שלהם עובר את 40, וכן עקב העובדה כי אי-שליטה על האכילה עלול להביא לתופעות לוואי ניתוחיות מרובות לאחר הניתוח. כמו כן, קיום של הפרעת אכילה פעילה יפגם בתוצאה הסופית ויביא לירידה קצרת טווח במשקל.
דיכאון
השכיחות של דיכאון בקרב האוכלוסיה עם BMI הגבוה מ-40 הינה גבוהה בהשוואה לשאר האוכלוסיה. קיימים דיווחים מרובים בספרות הרפואית על תגובה נפשית שלילית בעקבות ניתוחים לטיפול בהשמנה וכן חשש לעליה בנטיה ההתאבדותית בקרב חולים אלו.
המלצות לתוספי מזון למנותחים
תוסף | מינון |
---|---|
מולטי-ויטמין | 1-2 ליום |
Calcium citrate עם ויטמין D | 1200-2000 מ"ג (מכילים 400-800 יח' ויטמין D) |
חומצה פולית | 400 מיקרוגרם ליום (בתוך המולטי-ויטמין) |
ברזל | 40-65 מ"ג ליום |
ויטמין B12 | 350 מיקרוגרם ליום |
המלצות למעקב מעבדתי אחרי מנותחים
(X מסמן עבור כל המנותחים, GBP מסמן רק עבור אלו שעברו ניתוח מעקף קיבה).
סוג הבדיקה | 1 חודש | 3 חודש | 6 חודש | 12 חודש | 18 חודש | 24 חודש | שנתי |
---|---|---|---|---|---|---|---|
כימיה כללית וספירת דם | X | X | X | X | X | X | X |
Ferritin | X | X | X | X | X | X | |
Vitamin B12 | X | X | X | X | |||
Folic acid | X | X | X | X | X | ||
25OH Vit D | GBP | X | GBP | X | X | ||
PTH | GBP | GBP | GBP | ||||
Zinc | X | X | X |
ביבליוגרפיה
- Fried M, Hainer V, Basdevant A, et al. Inter-disciplinary European guidelines on surgery of severe obesity.Int J Obes (Lond). 2007 Apr;31(4):569-77
- Mechanick JI, Kushner RF, et al. American Association of Clinical Endocrinologists, The Obesity Society, and American Society for Metabolic & Bariatric Surgery medical guidelines for clinical practice for the perioperative nutritional, metabolic, and nonsurgical support of the bariatric surgery patient. Obesity (Silver Spring). 2009 Apr;17Suppl 1:S1-70