הבדלים בין גרסאות בדף "בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - חוזר משרד הבריאות"
(23 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
|שם החוזר=ביצוע בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - IBD | |שם החוזר=ביצוע בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - IBD | ||
|תחום= | |תחום= | ||
+ | |תמונה= | ||
|מספר החוזר=1/2017 | |מספר החוזר=1/2017 | ||
|סימוכין=46381016 | |סימוכין=46381016 | ||
|קישור=[http://www.health.gov.il/hozer/mr01_2017.pdf באתר משרד הבריאות] | |קישור=[http://www.health.gov.il/hozer/mr01_2017.pdf באתר משרד הבריאות] | ||
|תאריך פרסום=9 בינואר 2017 | |תאריך פרסום=9 בינואר 2017 | ||
− | }} | + | }} |
{{הרחבה|ערכים=[[דימות]], [[מחלות מעי דלקתיות]]}} | {{הרחבה|ערכים=[[דימות]], [[מחלות מעי דלקתיות]]}} | ||
− | הרינו להביא לידיעתכם המלצות לביצוע בדיקות דימות של המעי למטופלים הסובלים מ[[מחלת מעי דלקתית]] (להלן: IBD) המצורפות כנספח לחוזר זה. בדיקות הדמיה אלה מיועדות לאבחון המחלה, לקביעת היקפה, אופיה וחומרתה ומשמשות הן במצבים דחופים והן לצורך מעקב שגרתי אחר התקדמות המחלה וקביעת הטיפול בה. | + | הרינו להביא לידיעתכם המלצות לביצוע בדיקות דימות של המעי למטופלים הסובלים מ[[מחלת מעי דלקתית]] (להלן: IBD{{כ}}, Inflammatory Bowel Disease) המצורפות כנספח לחוזר זה. בדיקות הדמיה אלה מיועדות לאבחון המחלה, לקביעת היקפה, אופיה וחומרתה ומשמשות הן במצבים דחופים והן לצורך מעקב שגרתי אחר התקדמות המחלה וקביעת הטיפול בה. |
ביצוע בדיקות אלה כלול ב[[סל שירותי הבריאות]] ועל קופות החולים לממנן. | ביצוע בדיקות אלה כלול ב[[סל שירותי הבריאות]] ועל קופות החולים לממנן. | ||
− | ההמלצות גובשו על ידי ועדה משותפת לאיגוד הרדיולוגים והגסטרואנטרולוגים שעסקה בקביעת התוויות מושכלות לדימות נבדקים הלוקים או החשודים כלוקים ב- IBD. | + | ההמלצות גובשו על ידי ועדה משותפת לאיגוד הרדיולוגים והגסטרואנטרולוגים שעסקה בקביעת התוויות מושכלות לדימות נבדקים הלוקים או החשודים כלוקים ב-IBD. |
− | ההמלצות נכתבו לבקשת המועצות הלאומיות ומבוססות על הנחיות ה-BSG {{כ}} (British Society of Gastroenterology) וה-ECCO{{כ}} (European Crohn's and Colitis Organization) אודות שימוש אלטרנטיבי | + | ההמלצות נכתבו לבקשת המועצות הלאומיות ומבוססות על הנחיות ה-BSG {{כ}}(British Society of Gastroenterology) וה-ECCO{{כ}} (European Crohn's and Colitis Organization) אודות שימוש אלטרנטיבי בבדיקות [[MRI|MRI{{כ}}]] (MRE) |
− | + | ו[[אולטרהסאונד]] (US) במטרה להימנע ככל הניתן מחשיפה ל[[קרינה]] מייננת בחולים עם IBD. | |
==רקע== | ==רקע== | ||
הסיכון לחשיפה מוגברת לבדיקות הכרוכות בקרינה מושפע מגיל המטופל בעת אבחון המחלה, חומרתה והטיפול התרופתי הניתן בעטיה. | הסיכון לחשיפה מוגברת לבדיקות הכרוכות בקרינה מושפע מגיל המטופל בעת אבחון המחלה, חומרתה והטיפול התרופתי הניתן בעטיה. | ||
− | חולי IBD | + | חולי IBD מסוימים נמצאים בסיכון מוגבר לממאירות מעצם מחלתם. לנוכח סיכון מוגבר זה ישנה חשיבות מרבית לצימצום גורמי סיכון נוספים כגון חשיפה לקרינה מייננת. |
− | עיקרי ההמלצה הם להעדיף בדיקות דימות כגון US ו-MRI וכי השימוש בבדיקות הכוללות קרינה מייננת יעשה רק לאחר שקלול הצורך מול הסיכון הכרוך בביצוע, כל זאת תוך שימוש במנת קרינה נמוכה ככול הניתן המאפשרת שמירה על איכות אבחנתית. | + | עיקרי ההמלצה הם להעדיף בדיקות דימות כגון US ו-MRI{{כ}} (Magnetic Resonance Imaging) וכי השימוש בבדיקות הכוללות קרינה מייננת יעשה רק לאחר שקלול הצורך מול הסיכון הכרוך בביצוע, כל זאת תוך שימוש במנת קרינה נמוכה ככול הניתן המאפשרת שמירה על איכות אבחנתית. |
− | המלצות אלו אינן מחליפות שיקול דעת קליני בבחירת בדיקת הדימות על ידי הצוות | + | המלצות אלו אינן מחליפות שיקול דעת קליני בבחירת בדיקת הדימות על ידי הצוות המטפל. |
− | המטפל. | ||
==מטרה== | ==מטרה== | ||
הנחיות לביצוע מושכל של בדיקות דימות בחולי IBD לשם הפחתת החשיפה לקרינה מייננת ולהפחתת הסיכון, עד כמה שניתן, עקב כך. | הנחיות לביצוע מושכל של בדיקות דימות בחולי IBD לשם הפחתת החשיפה לקרינה מייננת ולהפחתת הסיכון, עד כמה שניתן, עקב כך. | ||
− | בברכה | + | בברכה, |
− | + | ד"ר ורד עזרא, | |
− | ראש מינהל הרפואה | + | ראש מינהל הרפואה. |
==הנחיות לביצוע בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - IBD == | ==הנחיות לביצוע בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - IBD == | ||
− | |||
===הגדרת הבדיקות=== | ===הגדרת הבדיקות=== | ||
− | '''"CT ENTEROGRAPHY - CTE"''' - בדיקה באמצעות מכשיר CT, לבדיקה רגישות וסגוליות גבוהים לאבחון ולמעקב אחר החולים ב- IBD, פחות מדויקת להערכת הצרויות פיברוטיות ומעקב אחר תגובה לטיפול. מנת הקרינה לבדיקה בודדת כ- 10 mSv (תלוי בפרמטרים של הבדיקה גם כאשר משתמשים בפרוטוקולים לחיסכון בקרינה). | + | '''"[[CT ENTEROGRAPHY]] - CTE"''' - בדיקה באמצעות מכשיר CT, לבדיקה רגישות וסגוליות גבוהים לאבחון ולמעקב אחר החולים ב-IBD, פחות מדויקת להערכת הצרויות פיברוטיות ומעקב אחר תגובה לטיפול. מנת הקרינה לבדיקה בודדת כ-10 mSv (מיליזיוורט) (תלוי בפרמטרים של הבדיקה גם כאשר משתמשים בפרוטוקולים לחיסכון בקרינה). |
− | ''' | + | '''"[[MR ENTEROGRAPHY]] - MRE"''' - בדיקת MRI להדגמת מעי דק, לבדיקה רגישות וסגוליות גבוהים ללא שינוי משמעותי מבדיקת CTE. יעילה למעקב אחר החולים עם מחלת המעי הדק ולאבחון פגיעות אינפלמטוריות, הצרויות, [[פיסטולות בדופן המעי הדק|פיסטולות]] ו[[אבצסים בבטן|אבצסים]] ומעקב אחר תגובה לטיפול. פחות מדויקת להערכת הצרויות פיברוטיות. הבדיקה ארוכה ולכן כרוכה לעיתים בהרדמה כללית בילדים. הבדיקה אינה כרוכה כלל בחשיפה לקרינה מייננת. |
− | ''' | + | '''"US - אולטרה סאונד של המעיים"''' - הבדיקה טובה למעקב אחר חולי IBD בבחינת מעורבות המעי הדק, רגישות הבדיקה פחות גבוהה ותלויה במידת עיבוי דופן המעיים ובמיומנות הבודק. קשה להשוות לבדיקות קודמות. |
− | '''"Upper GI and small bowel follow through "'''- שיקוף של מערכת העיכול העליונה והמעי הדק - הבדיקה מאפשרת הערכה טובה של רירית המעי הדק, פחות טובה בהערכת מעורבות של כל דופן המעי הדק או בהערכת אבצסים או הבחנה בין הצרות אינפלמטורית או פיברוטית. הבדיקה כרוכה בחשיפה משמעותית לקרינה. | + | '''"Upper GI and small bowel follow through"'''- שיקוף של מערכת העיכול העליונה והמעי הדק - הבדיקה מאפשרת הערכה טובה של רירית המעי הדק, פחות טובה בהערכת מעורבות של כל דופן המעי הדק או בהערכת אבצסים או הבחנה בין הצרות אינפלמטורית או פיברוטית. הבדיקה כרוכה בחשיפה משמעותית לקרינה. |
===התוויות לבחירת בדיקות דימות בחולי IBD או החשודים כלוקים ב-IBD === | ===התוויות לבחירת בדיקות דימות בחולי IBD או החשודים כלוקים ב-IBD === | ||
+ | ====נבדקים עם חשד ל- IBD וללא אבחנה קודמת של המחלה==== | ||
+ | *ילדים ומתבגרים עד גיל 18: | ||
+ | :דימות המעי יתבצע בעדיפות ראשונה ב-MRE או ב-US. | ||
+ | :הפניה ל-MRE תלווה בהמלצת גסטרואנטרולוג. | ||
+ | :בדיקת ה-US של המעי תתבצע במרכזים ייעודיים על ידי רופאים שהתמחו בביצוע בדיקה זו ובפענוחה. | ||
+ | :בעדיפות שנייה ניתן לשקול ביצוע CTE בגילאים אלה. אם תבוצע בדיקת CTE, הבדיקה תבוצע בפרוטוקולים המותאמים לדימות ילדים ומתבגרים. יש לנמק את הבחירה ב-CTE ברשומת המטופל. | ||
+ | :במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי הדק. הבדיקה תתבצע על ידי רדיולוגים מומחים בביצוע הבדיקה ובפענוחה | ||
+ | *נבדקים בגילאי 18–40: | ||
+ | :דימות המעי יתבצע ב-CTE בעדיפות ראשונה וב-MRE בעדיפות שנייה | ||
+ | *נבדקים מעל גיל 40: | ||
+ | :עדיפות ל- CTE לדימות המעי. | ||
+ | |||
+ | ====נבדקים הסובלים מ-IBD וכאשר השאלה הקלינית היא ניטור המחלה, התפתחות סיבוכים וכן הערכת התגובה לטיפול==== | ||
+ | *ילדים ומתבגרים עד גיל 18: | ||
+ | :דימות המעי יתבצע בעדיפות ראשונה ב- MRE או ב-US. | ||
+ | :בדיקת ה- US של המעי תתבצע במרכזים ייעודיים על ידי רופאים שהתמחו בביצוע בדיקה זו ובפענוחה. | ||
+ | :ניתן לשקול בעדיפות שנייה CTE. אם תבוצע בדיקת CTE, הבדיקה תבוצע בפרוטוקולים המותאמים לדימות ילדים ומתבגרים. יש לנמק את הבחירה ב-CTE ברשומת המטופל. | ||
+ | :במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצוע שיקוף של המעי הדק, חוקן או פיסטולוגרפיה וזאת כאשר האנטומיה אינה ברורה לפי בדיקות דימות קודמות או בנבדקים שעברו ניתוח בעבר וטיב הניתוח או ההשקות אינו ברור. רצוי כי הבדיקה תתבצע במרכזים ייעודיים על ידי רדיולוגים מומחים בביצוע הבדיקה ובפענוחה | ||
+ | *נבדקים בגילאים 18–40: | ||
+ | :דימות המעי יתבצע ב-MRE בעדיפות ראשונה וב-CTE בעדיפות שנייה. | ||
+ | :במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי הדק, חוקן או פיסטולוגרפיה וזאת כאשר האנטומיה אינה ברורה לפי בדיקות דימות קודמות או בנבדקים שעברו ניתוח בעבר וטיב הניתוח או ההשקות אינו ברור | ||
+ | *נבדקים מעל גיל 40: | ||
+ | :בנבדקים בעלי סיכון גבוה לעבור בדיקות דימות חוזרות: דימות המעי יתבצע ב-MRE בעדיפות ראשונה וב-CTE בעדיפות שנייה. | ||
+ | :בנבדקים בעלי סיכון בינוני - נמוך לעבור בדיקות דימות חוזרות: דימות המעי יתבצע ב-CTE בעדיפות ראשונה וב-MRE בעדיפות שנייה. | ||
+ | :במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי הדק, חוקן או פיסטולוגרפיה וזאת כאשר האנטומיה אינה ברורה לפי בדיקות דימות קודמות או בנבדקים שעברו ניתוח בעבר וטיב הניתוח או ההשקות אינו ברור. | ||
+ | |||
+ | ====נבדקים עם IBD ידוע אשר מופיעים עם הסתמנות קלינית חריפה/חשד לסיבוך לאחר ניתוח, וכאשר נדרש דימות דחוף של המעי==== | ||
+ | *ילדים ומתבגרים עד גיל 18: | ||
+ | :הדימות יתבצע ב-CT תוך שימוש בפרוטוקולים המותאמים לדימות ילדים ומתבגרים. תינתן עדיפות לסימון המעי עם חומר ניגוד חיובי מכיוון שבדרך זו קל יותר להבדיל בין אבצס (קולקציה) ולולאת מעי וקל יותר לאבחן פיסטולה פעילה לאיבר שכן (לדוגמה לכיס השתן). בהתאם לרמת הדחיפות הרפואית וכתלות בשיקול הדעת הקליני, יבוצע דימות בטן על ידי MRE או US. | ||
+ | :במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי או חוקן וזאת במיוחד לאחר ניתוח ובחשד לדלף מהשקה | ||
+ | *נבדקים מעל גיל 18: | ||
+ | :הדימות יתבצע ב-CT בעדיפות ראשונה. תינתן עדיפות לסימון המעי עם חומר ניגוד חיובי מכיוון שבדרך זו קל יותר להבדיל בין אבצס (קולקציה) ולולאת מעי וקל יותר לאבחן פיסטולה. | ||
+ | |||
+ | ====הערכה של הפרינאום (מחלה פרי-אנאלית) או חשד למעורבות גניטלית==== | ||
+ | MRI של האגן (השונה מבדיקת ה-MRE) היא בדיקת הבחירה לשם אבחון ולשם מעקב אחרי טיפול בפיסטולות פרי-אנאליות. | ||
+ | |||
+ | לחלופין יוכל הרופא המטפל לשקול US אנדו-רקטלי במרכז ייעודי על ידי רופאים המתמחים בביצוע ופיענוח בדיקה זו לשם אבחון ומעקב אחרי הטיפול בפיסטולות פרי-אנאליות. | ||
− | + | ====הערכת lleo-anal pouch==== | |
− | + | :בדיקת הדימות תתבצע לרוב על ידי CT או MRI. | |
− | + | :Pouchography יכול לעזור בהערכת התפקוד הפונקציונלי של ה-Pouch. בהערכת ה-Afferent limb או באבחון דלף מההשקה. | |
− | |||
− | |||
− | |||
+ | ====הערכה של הכבד ושל המערכת הביליארית בחולי IBD==== | ||
+ | :עליית [[אנזימי כבד]] ובמיוחד כולסטטים בחולי IBD דורשת בירור נוסף. אם העלייה אינה מוסברת כתופעת ללוואי של טיפול תרופתי חייבים לשלול [[דלקת צלקתית ראשונית של דרכי המרה - Primary sclerosing cholangitis|PSC{{כ}}]] (Primary Sclerosing Cholangitis). אבחנות מבדלות נוספות בחולי IBD כוללות: [[Non-alcoholic fatty liver disease]]{{כ}}, [[Non-alcoholic steatosis]], מחלת אבנים, רה-אקטיבציה של [[הפטיטיס B]],{{כ}} [[צמקת מרתית ראשונית - Primary biliary cirrhosis|Primary biliary cirrhosis]], ו[[צירוזיס]] מסיבות אחרות. US של הכבד ודרכי המרה הוא הבירור הראשוני במצבים אלה. | ||
− | + | '''MR Cholangio-Pancreatography - MRCP''' -{{כ}} [[MRCP]] יבוצע כאשר ה- US ובדיקות המעבדה אינם אבחנתיים. | |
− | |||
− | |||
− | + | '''Endoscopic US - EUS''' - {{כ}}[[EUS]] היא אלטרנטיבה ל-MRCP בבירור הרחבה של דרכי המרה הדיסטליות במקרה של צהבת חסימתית. | |
+ | '''Endoscopic Retrograde Cholangio-Pancreatography - ERCP''' - בדיקה אבחנתית [[ERCP]] תבוצע במקרים ספציפיים וכאשר לא הושגה אבחנה על ידי שיטות הדימות האחרות. לרוב הבדיקה תבוצע לצורך טיפולי. | ||
[[קטגוריה:חוזרי משרד הבריאות]] | [[קטגוריה:חוזרי משרד הבריאות]] | ||
+ | [[קטגוריה:גסטרואנטרולוגיה]] | ||
+ | [[קטגוריה:משפחה]] | ||
+ | [[קטגוריה:פנימית]] |
גרסה אחרונה מ־21:11, 24 בפברואר 2023
| ||
---|---|---|
ביצוע בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - IBD | ||
מספר החוזר | 1/2017 | |
סימוכין | 46381016 | |
קישור | באתר משרד הבריאות | |
תאריך פרסום | 9 בינואר 2017 | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דפי הפירושים: – דימות, מחלות מעי דלקתיות
הרינו להביא לידיעתכם המלצות לביצוע בדיקות דימות של המעי למטופלים הסובלים ממחלת מעי דלקתית (להלן: IBD, Inflammatory Bowel Disease) המצורפות כנספח לחוזר זה. בדיקות הדמיה אלה מיועדות לאבחון המחלה, לקביעת היקפה, אופיה וחומרתה ומשמשות הן במצבים דחופים והן לצורך מעקב שגרתי אחר התקדמות המחלה וקביעת הטיפול בה.
ביצוע בדיקות אלה כלול בסל שירותי הבריאות ועל קופות החולים לממנן.
ההמלצות גובשו על ידי ועדה משותפת לאיגוד הרדיולוגים והגסטרואנטרולוגים שעסקה בקביעת התוויות מושכלות לדימות נבדקים הלוקים או החשודים כלוקים ב-IBD.
ההמלצות נכתבו לבקשת המועצות הלאומיות ומבוססות על הנחיות ה-BSG (British Society of Gastroenterology) וה-ECCO (European Crohn's and Colitis Organization) אודות שימוש אלטרנטיבי בבדיקות MRI (MRE) ואולטרהסאונד (US) במטרה להימנע ככל הניתן מחשיפה לקרינה מייננת בחולים עם IBD.
רקע
הסיכון לחשיפה מוגברת לבדיקות הכרוכות בקרינה מושפע מגיל המטופל בעת אבחון המחלה, חומרתה והטיפול התרופתי הניתן בעטיה.
חולי IBD מסוימים נמצאים בסיכון מוגבר לממאירות מעצם מחלתם. לנוכח סיכון מוגבר זה ישנה חשיבות מרבית לצימצום גורמי סיכון נוספים כגון חשיפה לקרינה מייננת.
עיקרי ההמלצה הם להעדיף בדיקות דימות כגון US ו-MRI (Magnetic Resonance Imaging) וכי השימוש בבדיקות הכוללות קרינה מייננת יעשה רק לאחר שקלול הצורך מול הסיכון הכרוך בביצוע, כל זאת תוך שימוש במנת קרינה נמוכה ככול הניתן המאפשרת שמירה על איכות אבחנתית.
המלצות אלו אינן מחליפות שיקול דעת קליני בבחירת בדיקת הדימות על ידי הצוות המטפל.
מטרה
הנחיות לביצוע מושכל של בדיקות דימות בחולי IBD לשם הפחתת החשיפה לקרינה מייננת ולהפחתת הסיכון, עד כמה שניתן, עקב כך.
בברכה,
ד"ר ורד עזרא,
ראש מינהל הרפואה.
הנחיות לביצוע בדיקות דימות לחולים במחלות מעי דלקתיות - IBD
הגדרת הבדיקות
"CT ENTEROGRAPHY - CTE" - בדיקה באמצעות מכשיר CT, לבדיקה רגישות וסגוליות גבוהים לאבחון ולמעקב אחר החולים ב-IBD, פחות מדויקת להערכת הצרויות פיברוטיות ומעקב אחר תגובה לטיפול. מנת הקרינה לבדיקה בודדת כ-10 mSv (מיליזיוורט) (תלוי בפרמטרים של הבדיקה גם כאשר משתמשים בפרוטוקולים לחיסכון בקרינה).
"MR ENTEROGRAPHY - MRE" - בדיקת MRI להדגמת מעי דק, לבדיקה רגישות וסגוליות גבוהים ללא שינוי משמעותי מבדיקת CTE. יעילה למעקב אחר החולים עם מחלת המעי הדק ולאבחון פגיעות אינפלמטוריות, הצרויות, פיסטולות ואבצסים ומעקב אחר תגובה לטיפול. פחות מדויקת להערכת הצרויות פיברוטיות. הבדיקה ארוכה ולכן כרוכה לעיתים בהרדמה כללית בילדים. הבדיקה אינה כרוכה כלל בחשיפה לקרינה מייננת.
"US - אולטרה סאונד של המעיים" - הבדיקה טובה למעקב אחר חולי IBD בבחינת מעורבות המעי הדק, רגישות הבדיקה פחות גבוהה ותלויה במידת עיבוי דופן המעיים ובמיומנות הבודק. קשה להשוות לבדיקות קודמות.
"Upper GI and small bowel follow through"- שיקוף של מערכת העיכול העליונה והמעי הדק - הבדיקה מאפשרת הערכה טובה של רירית המעי הדק, פחות טובה בהערכת מעורבות של כל דופן המעי הדק או בהערכת אבצסים או הבחנה בין הצרות אינפלמטורית או פיברוטית. הבדיקה כרוכה בחשיפה משמעותית לקרינה.
התוויות לבחירת בדיקות דימות בחולי IBD או החשודים כלוקים ב-IBD
נבדקים עם חשד ל- IBD וללא אבחנה קודמת של המחלה
- ילדים ומתבגרים עד גיל 18:
- דימות המעי יתבצע בעדיפות ראשונה ב-MRE או ב-US.
- הפניה ל-MRE תלווה בהמלצת גסטרואנטרולוג.
- בדיקת ה-US של המעי תתבצע במרכזים ייעודיים על ידי רופאים שהתמחו בביצוע בדיקה זו ובפענוחה.
- בעדיפות שנייה ניתן לשקול ביצוע CTE בגילאים אלה. אם תבוצע בדיקת CTE, הבדיקה תבוצע בפרוטוקולים המותאמים לדימות ילדים ומתבגרים. יש לנמק את הבחירה ב-CTE ברשומת המטופל.
- במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי הדק. הבדיקה תתבצע על ידי רדיולוגים מומחים בביצוע הבדיקה ובפענוחה
- נבדקים בגילאי 18–40:
- דימות המעי יתבצע ב-CTE בעדיפות ראשונה וב-MRE בעדיפות שנייה
- נבדקים מעל גיל 40:
- עדיפות ל- CTE לדימות המעי.
נבדקים הסובלים מ-IBD וכאשר השאלה הקלינית היא ניטור המחלה, התפתחות סיבוכים וכן הערכת התגובה לטיפול
- ילדים ומתבגרים עד גיל 18:
- דימות המעי יתבצע בעדיפות ראשונה ב- MRE או ב-US.
- בדיקת ה- US של המעי תתבצע במרכזים ייעודיים על ידי רופאים שהתמחו בביצוע בדיקה זו ובפענוחה.
- ניתן לשקול בעדיפות שנייה CTE. אם תבוצע בדיקת CTE, הבדיקה תבוצע בפרוטוקולים המותאמים לדימות ילדים ומתבגרים. יש לנמק את הבחירה ב-CTE ברשומת המטופל.
- במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצוע שיקוף של המעי הדק, חוקן או פיסטולוגרפיה וזאת כאשר האנטומיה אינה ברורה לפי בדיקות דימות קודמות או בנבדקים שעברו ניתוח בעבר וטיב הניתוח או ההשקות אינו ברור. רצוי כי הבדיקה תתבצע במרכזים ייעודיים על ידי רדיולוגים מומחים בביצוע הבדיקה ובפענוחה
- נבדקים בגילאים 18–40:
- דימות המעי יתבצע ב-MRE בעדיפות ראשונה וב-CTE בעדיפות שנייה.
- במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי הדק, חוקן או פיסטולוגרפיה וזאת כאשר האנטומיה אינה ברורה לפי בדיקות דימות קודמות או בנבדקים שעברו ניתוח בעבר וטיב הניתוח או ההשקות אינו ברור
- נבדקים מעל גיל 40:
- בנבדקים בעלי סיכון גבוה לעבור בדיקות דימות חוזרות: דימות המעי יתבצע ב-MRE בעדיפות ראשונה וב-CTE בעדיפות שנייה.
- בנבדקים בעלי סיכון בינוני - נמוך לעבור בדיקות דימות חוזרות: דימות המעי יתבצע ב-CTE בעדיפות ראשונה וב-MRE בעדיפות שנייה.
- במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי הדק, חוקן או פיסטולוגרפיה וזאת כאשר האנטומיה אינה ברורה לפי בדיקות דימות קודמות או בנבדקים שעברו ניתוח בעבר וטיב הניתוח או ההשקות אינו ברור.
נבדקים עם IBD ידוע אשר מופיעים עם הסתמנות קלינית חריפה/חשד לסיבוך לאחר ניתוח, וכאשר נדרש דימות דחוף של המעי
- ילדים ומתבגרים עד גיל 18:
- הדימות יתבצע ב-CT תוך שימוש בפרוטוקולים המותאמים לדימות ילדים ומתבגרים. תינתן עדיפות לסימון המעי עם חומר ניגוד חיובי מכיוון שבדרך זו קל יותר להבדיל בין אבצס (קולקציה) ולולאת מעי וקל יותר לאבחן פיסטולה פעילה לאיבר שכן (לדוגמה לכיס השתן). בהתאם לרמת הדחיפות הרפואית וכתלות בשיקול הדעת הקליני, יבוצע דימות בטן על ידי MRE או US.
- במקרים מסוימים ניתן לשקול לבצע שיקוף של המעי או חוקן וזאת במיוחד לאחר ניתוח ובחשד לדלף מהשקה
- נבדקים מעל גיל 18:
- הדימות יתבצע ב-CT בעדיפות ראשונה. תינתן עדיפות לסימון המעי עם חומר ניגוד חיובי מכיוון שבדרך זו קל יותר להבדיל בין אבצס (קולקציה) ולולאת מעי וקל יותר לאבחן פיסטולה.
הערכה של הפרינאום (מחלה פרי-אנאלית) או חשד למעורבות גניטלית
MRI של האגן (השונה מבדיקת ה-MRE) היא בדיקת הבחירה לשם אבחון ולשם מעקב אחרי טיפול בפיסטולות פרי-אנאליות.
לחלופין יוכל הרופא המטפל לשקול US אנדו-רקטלי במרכז ייעודי על ידי רופאים המתמחים בביצוע ופיענוח בדיקה זו לשם אבחון ומעקב אחרי הטיפול בפיסטולות פרי-אנאליות.
הערכת lleo-anal pouch
- בדיקת הדימות תתבצע לרוב על ידי CT או MRI.
- Pouchography יכול לעזור בהערכת התפקוד הפונקציונלי של ה-Pouch. בהערכת ה-Afferent limb או באבחון דלף מההשקה.
הערכה של הכבד ושל המערכת הביליארית בחולי IBD
- עליית אנזימי כבד ובמיוחד כולסטטים בחולי IBD דורשת בירור נוסף. אם העלייה אינה מוסברת כתופעת ללוואי של טיפול תרופתי חייבים לשלול PSC (Primary Sclerosing Cholangitis). אבחנות מבדלות נוספות בחולי IBD כוללות: Non-alcoholic fatty liver disease, Non-alcoholic steatosis, מחלת אבנים, רה-אקטיבציה של הפטיטיס B, Primary biliary cirrhosis, וצירוזיס מסיבות אחרות. US של הכבד ודרכי המרה הוא הבירור הראשוני במצבים אלה.
MR Cholangio-Pancreatography - MRCP - MRCP יבוצע כאשר ה- US ובדיקות המעבדה אינם אבחנתיים.
Endoscopic US - EUS - EUS היא אלטרנטיבה ל-MRCP בבירור הרחבה של דרכי המרה הדיסטליות במקרה של צהבת חסימתית.
Endoscopic Retrograde Cholangio-Pancreatography - ERCP - בדיקה אבחנתית ERCP תבוצע במקרים ספציפיים וכאשר לא הושגה אבחנה על ידי שיטות הדימות האחרות. לרוב הבדיקה תבוצע לצורך טיפולי.