הבדלים בין גרסאות בדף "אבחון אלח דם ממקור צנתר מרכזי לעומת אלח דם ממקור אחר - Diagnosis of central line related sepsis"
מתוך ויקירפואה
(2 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
+ | {{Sub Chapter | ||
+ | |Book= | ||
+ | שימוש מושכל באנטיביוטיקה ונהלים למניעת זיהומים | ||
+ | |Chapter number=3 | ||
+ | |Sub Chapter number=14 | ||
+ | }} | ||
{{פנקס| | {{פנקס| | ||
− | |שם המחבר=פרופ' עמוס ינון, פרופ' יחיאל שלזינגר, | + | |שם המחבר=פרופ' עמוס ינון, פרופ' יחיאל שלזינגר, ד"ר דוד רווה |
|שם הפרק={{שם הדף}} | |שם הפרק={{שם הדף}} | ||
|עורך מדעי= | |עורך מדעי= | ||
שורה 8: | שורה 14: | ||
{{הרחבה|ערכים=[[אלח דם]] , [[צנתר מרכזי]], [[טיפול אנטיביוטי]]}} | {{הרחבה|ערכים=[[אלח דם]] , [[צנתר מרכזי]], [[טיפול אנטיביוטי]]}} | ||
{| border="1" cellpadding="4" dir="ltr" | {| border="1" cellpadding="4" dir="ltr" | ||
− | |+dir="rtl"|אבחון ספסיס ממקור עירוי מרכזי לעומת ספסיס ממקור אחר | + | |+dir="rtl"|אבחון [[ספסיס]] ממקור [[עירוי מרכזי]] לעומת ספסיס ממקור אחר |
|- | |- | ||
! | ! | ||
שורה 50: | שורה 56: | ||
|} | |} | ||
− | *טבלה זו מיועדת לסייע לרופא בהערכה האם מדובר בספסיס ממקור העירוי המרכזי, ולכן יש לשקול אם להוציאו או לא | + | *טבלה זו מיועדת לסייע לרופא בהערכה האם מדובר בספסיס ממקור העירוי המרכזי, ולכן יש לשקול אם להוציאו או לא |
− | *השיטה המקובלת להערכה | + | *השיטה המקובלת להערכה הנזכרת למעלה הינה באמצעות ISOLATORS, כלומר תרבית דם כמותית מדם פריפרי ומהעירוי המרכזי. להזכיר, תרביות דם רגילות אינן כמותיות, ואיננו מתעניינים כמה חיידקים היו בנפח הדם שנדגם. |
− | :בשיטת ה- ISOLATOR בודקים אם מספר החיידקים | + | :בשיטת ה- ISOLATOR בודקים אם מספר החיידקים בסנטימטר מעוקב דם מהעירוי המרכזי הוא פי 20 ממספר החיידקים בדם הפריפרי, דבר המלמד שהעירוי המרכזי הוא המקור לספסיס. אם מספר החיידקים דומה, הספסיס איננו ממקור העירוי המרכזי אלא ממקור אחר. שיטת ה- ISOLATOR הינה בדיקה מיוחדת וביצועה מהוה עומס על המעבדה, ולכן אינה מתבצעת באופן שגרתי |
− | *כתחליף, אפשר לקחת | + | *כתחליף, אפשר לקחת שתי תרביות דם רגילות באותו זמן, האחת מרכזית והשנייה פריפרית, בנפחי דם זהים, ולהשוות בין משכי הזמן הנדרשים בכל תרבית כדי לעבור את סף הקריאה החיובית באינקובטור הממוחשב. הדבר מחייב הכנסת בקבוקי התרבית לאינקובטור על ידי לבורנט מיקרוביולוגיה, בשעות העבודה ביום או בשעות תורנות הערב |
− | *בטבלה | + | *בטבלה זאת מובאים זמנים ממוצעים עד לקריאה חיובית באינקובטור (ומספר המושבות שנספרו בשיטת ה-ISOLATOR), במצבים של ספסיס ממקור עירוי מרכזי ושלא ממקור מרכזי, על פי עבודתה של ד"ר אניה פייגין בשערי צדק. על פי טבלה זו תוכלו לפענח את תוצאותיכם ולהחליט על הצורך בהוצאת העירוי המרכזי |
== הערות שוליים == | == הערות שוליים == | ||
− | + | {{הערות שוליים|יישור=שמאל}} | |
− | {{הערות שוליים}} | ||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
גרסה אחרונה מ־15:11, 8 בדצמבר 2022
שימוש מושכל באנטיביוטיקה ונהלים למניעת זיהומים
מאת המרכז הרפואי שערי צדק: פרופ' עמוס ינון, פרופ' יחיאל שלזינגר, ד"ר דוד רווה
שם הספר: שימוש מושכל באנטיביוטיקה ונהלים למניעת זיהומים | |
---|---|
![]() | |
שם המחבר | פרופ' עמוס ינון, פרופ' יחיאל שלזינגר, ד"ר דוד רווה |
שם הפרק | אבחון אלח דם ממקור צנתר מרכזי לעומת אלח דם ממקור אחר - Diagnosis of central line related sepsis |
מוציא לאור | |
מועד הוצאה | תשע"א – 2010 |
מספר עמודים | 196 |
הקדשה | ספר זה מוקדש לפרופ' חיים הרשקו בהוקרה עמוקה |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דפי הפירושים: – אלח דם , צנתר מרכזי, טיפול אנטיביוטי
Sepsis | Colonization | ||
---|---|---|---|
Microbiological Parameter | Sepsis C+ P+ [1] | Line associated C+ P+ | Line colonization C+ P- |
Time until growth (hours) | |||
Central Culture | 14.6 ± 7.5 [2] | 9.5 ± 4.1 | 24.4 ± 17.9 |
Peripheral Culture | 12.6 ± 5.3 | 22.9 ± 22.8 | -- |
Isolator counts (colonies) | |||
Central (mean±SD) | 810 ± 1846 | 5,307 ± 5,071 | 52 ± 79 |
Peripheral (mean±SD) | 723 ± 1,101 | 152 ± 350 | -- |
- טבלה זו מיועדת לסייע לרופא בהערכה האם מדובר בספסיס ממקור העירוי המרכזי, ולכן יש לשקול אם להוציאו או לא
- השיטה המקובלת להערכה הנזכרת למעלה הינה באמצעות ISOLATORS, כלומר תרבית דם כמותית מדם פריפרי ומהעירוי המרכזי. להזכיר, תרביות דם רגילות אינן כמותיות, ואיננו מתעניינים כמה חיידקים היו בנפח הדם שנדגם.
- בשיטת ה- ISOLATOR בודקים אם מספר החיידקים בסנטימטר מעוקב דם מהעירוי המרכזי הוא פי 20 ממספר החיידקים בדם הפריפרי, דבר המלמד שהעירוי המרכזי הוא המקור לספסיס. אם מספר החיידקים דומה, הספסיס איננו ממקור העירוי המרכזי אלא ממקור אחר. שיטת ה- ISOLATOR הינה בדיקה מיוחדת וביצועה מהוה עומס על המעבדה, ולכן אינה מתבצעת באופן שגרתי
- כתחליף, אפשר לקחת שתי תרביות דם רגילות באותו זמן, האחת מרכזית והשנייה פריפרית, בנפחי דם זהים, ולהשוות בין משכי הזמן הנדרשים בכל תרבית כדי לעבור את סף הקריאה החיובית באינקובטור הממוחשב. הדבר מחייב הכנסת בקבוקי התרבית לאינקובטור על ידי לבורנט מיקרוביולוגיה, בשעות העבודה ביום או בשעות תורנות הערב
- בטבלה זאת מובאים זמנים ממוצעים עד לקריאה חיובית באינקובטור (ומספר המושבות שנספרו בשיטת ה-ISOLATOR), במצבים של ספסיס ממקור עירוי מרכזי ושלא ממקור מרכזי, על פי עבודתה של ד"ר אניה פייגין בשערי צדק. על פי טבלה זו תוכלו לפענח את תוצאותיכם ולהחליט על הצורך בהוצאת העירוי המרכזי