הבדלים בין גרסאות בדף "ליסטריוזיס - מניעה, אבחון, זיהוי, וטיפול - חוזר משרד הבריאות"
שורה 79: | שורה 79: | ||
|} | |} | ||
+ | ==בדיקות צואה לנשאות או במקרים של מחלת מעי בזמן התפרצות== | ||
+ | בודקים צואה על גבי מצע סלקטיבי/דיפרנציאלי. האלטרנטיבה לבדוק בהעשרה בקור הינה תהליך ארוך שאינו מועיל באירוע חריג. | ||
+ | |||
+ | ניתן להשיג מצעים מתאימים (כולל אגר כרומוגני) ממספר יצרנים מקומיים ויבואנים. חשוב לעבוד על פי הוראות היצרן. בכל מקרה ניתן לקבל מידע וסיוע ממנהל המרכז הארצי לליסטריה, במעבדות המרכזיות בירושלים. | ||
+ | |||
+ | יש להעביר כל בידוד של Listeria monocytogenes למעבדות המרכזיות של משרד הבריאות בירושלים. את החיידקים המבודדים יש לזרוע בתוך מבחנת נוטרינט-אגר ( NA ) ולהדגים למשך 24 שעות בטמפ' של 37 0C. את המבחנות יש לשלוח בתנאים המקובלים למשלוח חומר פתוגני לכתובת הבאה: | ||
+ | ד"ר ולנטין וסילב | ||
+ | המרכז הארצי לשיגלה וליסטריה | ||
+ | המעבדות המרכזיות | ||
+ | רח' יעקב אליאב 9 | ||
+ | ת.ד. 34410, ירושלים, מיקוד 91342 | ||
+ | טל. 02-6551836. | ||
[[קטגוריה:חוזרי משרד הבריאות]] | [[קטגוריה:חוזרי משרד הבריאות]] |
גרסה מ־06:33, 20 באוקטובר 2020
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
| ||
---|---|---|
ליסטריוזיס - מניעה, אבחון, זיהוי וטיפול | ||
![]() | ||
מספר החוזר | mr08_2009 | |
קישור | באתר משרד הבריאות | |
תאריך פרסום | 03 בפברואר 2009 | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – ליסטריה
ברצוננו לרענן את ההנחיות למניעה, אבחון, זיהוי וטיפול במקרים של חשד להידבקות או תחלואה בליסטריה:
רקע
המחולל Listeria monocytogenes, הוא בצילוס גרם חיובי, נפוץ. הוא מצוי באדמה, בהפרשות של חיות נגועות, במים ובמזון גולמי כגון, ירקות, חלב ומוצריו שאינם מפוסטרים ומוצרי בשר ודגים שלא עברו טיפול בחום.
חיידק זה ידוע כגורם לזיהום מזון ובודד בישראל ממוצרי בצק. על מנת להגביר את המודעות בכל הנוגע לליסטריוזיס, מפורטים להלן עיקרי התסמונת הקלינית, האבחון המעבדתי והיבטים של בריאות הציבור.
כללי
- חיידק הליסטריה עלול לפגוע בכל אדם אך קבוצות הסיכון לתחלואה משמעותית הן: יילודים, נשים בהריון, קשישים ובני אדם עם ליקוי במערכת החיסון
- תקופת הדגירה נעה מ-3 ימים ועד 70 ימים ובממוצע 3 שבועות
- טווח חומרת המחלה רחב והוא נע ממחלת חום קלה ועד למחלה סוערת המסתיימת במוות. תסימני המחלה כוללים גסטרואנטריטיס, בקטרמיה, ספסיס, מנינגיטיס או מנינגו-אנצפליטיס.
בנשים בהריון המחלה עלולה להסתיים בזיהום בעובר ו/או לידה מוקדמת. שיעור התמותה מהמחלה נע בין כ-10% במבוגרים צעירים ועד 60% ומעלה בקשישים - הסיכון לחלות במחלה לאחר אכילת מזון החשוד כמזוהם בחיידק הליסטריה נמוך מאוד. אדם שאכל מזון חשוד (גם אם הוא משתייך לאחת מקבוצות הסיכון) ואינו סובל מסימנים קליניים כלשהם, אינו זקוק לבדיקות או טיפול.
אם מופיעים סימנים קליניים המחשידים למחלה, יש לכלול ליסטריוזיס באבחנה מבדלת ולפעול בהתאם לאמור בחוזר זה.
המחלה
חום ומחלת מעי
החיידק אינו מחולל שכיח של גסטרואנטריטיס, אך בזמן התפרצות הוא עלול לגרום למספר רב יותר של מקרים. הסימנים השכיחים הם מחלה דמויית שפעת מלווה בתסמונת של מחלת מעי: חום, שלשול מימי, בחילה, הקאה, כאב ראש וכאבי שרירים ופרקים. אצל רוב החולים תסמיני המחלה אורכים כיומיים וההחלמה היא מלאה.
זיהום בזמן היריון
לאישה ההרה עלולים להופיע תסמינים של חום, צמרמורת וכאבי גב, תסימנים הדומים לשפעת. זיהום קשה באישה ההרה הוא נדיר יחסית. בשל מעבר של החיידק בשלייה, זיהום מליסטריה בהיריון עלול לגרום למות העובר, לידה מוקדמת או זיהום ביילוד. ישנם גם דיווחים של פגיעות מאוחרות בעוברים שנחשפו לליסטריה במהלך הלידה.
יש לקחת תרביות דם לאישה בהיריון עם חום ללא הסבר ברור (לדוגמא: זיהום בדרכי השתן או דלקת גרון).
לאישה הרה עם חשד לליסטריה רצוי לקחת תרבית דם ותרבית צואה במידה ויש שלשול.
אלח דם (ספסיס)
המחלה שכיחה יותר אצל יילודים הרוכשים את המחלה בזמן הלידה או במהלך השבוע הראשון לחייהם. סימני המחלה הם של ספסיס וליסטריה מנינגיטיס. בקרב המבוגרים המחלה פוגעת בעיקר בקשישים או בחולים עם ליקוי במערכת החיסון. תסימיני המחלה הם חום וצמרמורת.
הלם ספטי עלול להתפתח באופן משני לדלקת קרום המח. יש צורך לקחת תרביות דם לצורך קביעת האבחנה.
דלקת קרום המח והמח (מנינגו-אנצפליטיס)
מחלת מנינגואנצפלטיס הנגרמת מליסטריה, שכיחה בקרב יילודים, קשישים וחולים עם ליקוי במערכת החיסון. סימני המחלה מגוונים, החל ממחלה קלה המתבטאת בחום גבוה ושינויים מנטליים ועד מחלה סוערת מאוד עם אובדן הכרה.
טיפול
בכל מקרה של חשד למחלה הקשורה לליסטריה יש להתייעץ עם מומחה למחלות זיהומיות. החיידק עמיד לפניצילין וצפאלוספורינים. טיפול הבחירה הוא Ampicillin ובחולים עם אלרגיה לפניצילין ניתן לטפל ב- Co-trimoxazole.
מעבדה
האבחנה בין Listeria monocytogenes לבין מתגים גרם חיוביים אחרים חיונית לביסוס האבחנה. (ראו נספח א' לחוזר זה העוסק בנהלי ביצוע האבחנה במעבדה)
דרכי מניעה ברמת הפרט
מצ״ב בנספח ב' כללים למניעת תחלואה בליסטריה.
חובת הודעה וחקירה אפידמיולוגית
חלה חובת הודעה על מקרי ליסטריוזיס ללשכת הבריאות המחוזית/נפתית המבצעת חקירה אפידמיולוגית על כל מקרה מדווח.
נספח א' - מעבדה
בידודים קליניים
עיקר הבעיה היא לא להחמיץ אבחנה של Listeria monocytogenes בעת בידוד מתגים גרם חיוביים מ- CSF, דם ושלייה.
יש להבדיל לרוב בין diphtheroids ,Listeria ו-streptococci/enterococci. זאת ע״פ התכונות המתוארות בטבלה להלן, או כאשר המתאר הקליני מחשיד. מומלץ לבדוק את הבידודים בערכות מסחריות ולהפנותם למשרד הבריאות לצורך זיהוי סופי ואיפיון של החיידק:
Listeria | Diphtheroids | Strep/enterococci | |
---|---|---|---|
Gram morphology | Gram + rod | Gram + rod | Gram + cocci (may be elongated) |
Hemolysis (sheep blood) | Faint betahemolysis against transmitted light | - | +/- |
Catalase | + | + | - |
Motility (wet mount) | Tumbling | - | - |
Esculin | + | - | -/+ |
CAMP test (S. aureus, sheep blood) | Weak + | - | Group B strep produces a strong reaction |
בדיקות צואה לנשאות או במקרים של מחלת מעי בזמן התפרצות
בודקים צואה על גבי מצע סלקטיבי/דיפרנציאלי. האלטרנטיבה לבדוק בהעשרה בקור הינה תהליך ארוך שאינו מועיל באירוע חריג.
ניתן להשיג מצעים מתאימים (כולל אגר כרומוגני) ממספר יצרנים מקומיים ויבואנים. חשוב לעבוד על פי הוראות היצרן. בכל מקרה ניתן לקבל מידע וסיוע ממנהל המרכז הארצי לליסטריה, במעבדות המרכזיות בירושלים.
יש להעביר כל בידוד של Listeria monocytogenes למעבדות המרכזיות של משרד הבריאות בירושלים. את החיידקים המבודדים יש לזרוע בתוך מבחנת נוטרינט-אגר ( NA ) ולהדגים למשך 24 שעות בטמפ' של 37 0C. את המבחנות יש לשלוח בתנאים המקובלים למשלוח חומר פתוגני לכתובת הבאה: ד"ר ולנטין וסילב המרכז הארצי לשיגלה וליסטריה המעבדות המרכזיות רח' יעקב אליאב 9 ת.ד. 34410, ירושלים, מיקוד 91342 טל. 02-6551836.