הבדלים בין גרסאות בדף "אנטומיה של הכרכשת - Large intestine anatomy"
יונתן שוורץ (שיחה | תרומות) |
גרסה מ־09:31, 21 ביולי 2012
עקרונות בכירורגיה | ||
---|---|---|
![]() | ||
שם המחבר | ד"ר צבי קויפמן | |
שם הפרק | כירורגיה של הכרכשת | |
אורך המעי הגס הוא כמטר וחצי - כחמישית מאורך מערכת העיכול. חלקי המעי הגס הם (איור 6.1 ):
- צקום - המעי העיוור (Cecum)
- המעי הגס העולה (Ascending colon)
- הכפיפה הכבדית (Hepatic flexure)
- המעי הגס הרוחבי (Transverse colon)
- הכפיפה הטחולית (Splenic flexure)
- המעי הגס היורד (Descending colon)
- הפרשדון (המעי העקול, או המעי הסיגמואידי - Sigmoid colon -Sigma)
- החלחולת (Rectum)
- פי הטבעת (Anus)
אורך החלחולת הוא 15-12 ס"מ. החלחולת נחלקת ל-3 חלקים: החלק הקריבני, המתחיל בחיבור החלחולת לסיגמה, עד לגובה הקפל (Reflexion) הצפקי הקדמי; החלק האמצעי, המתחיל בגובה הקפל הצפקי הקדמי, ומסתיים כ-5-4 ס"מ מתחת לקפל; והחלק הרחיקני המסתיים בפי הטבעת. חלוקה זו אינה אנטומית או פיזיולוגית, אך היא חשובה ביותר בהחלטתו של המנתח על סוג הניתוח או על הגישה הניתוחית.
הקוטר הגדול ביותר הוא של הצקום: 8.5-7.5 ס"מ, והקטן ביותר הוא של 2.5 ס"מ. באזור החלחולת קוטר המעי הגס גדל שוב עד אזור פי הטבעת, שם הוא נעשה צר עקב התכווצות השרירים השולטים במתן הצואה (צאייה).
לפי חוק לפלס, המתח על פני הדופן נמצא ביחס ישר לקוטר וללחץ (T=PxR). במקרים של חסימת המעי הגס, הלחץ לפני החסימה הוא אחיד, ולכן המתח תלוי רק בקוטר, שהוא הגדול ביותר בצקום, ומכאן שגם מתח הפנים הוא הגדול ביותר בצקום, ולכן הוא מתנקב ראשון בכל מקרה של עליית לחץ עקב חסימה. המעי הגס מאופיין ב-4 מרכיבים:
- סרטי המעי הגס (Taeniae coli).
- דליי המעי הגס (האוסטרציות - Haustra coli), שהן התרחבויות בצורת שק המופרדות על-ידי הקמטים (Plicae) של הרירית, שהם מבנים רוחביים דמויי סהר.
- התוספתנים הפדריים (Appendices epipiloicae), שהם מבנים שומניים המופיעים לאורך המעי הגס, ולהם שימוש בהגנה על קו ההשקה בניתוחי המעי הגס.
- המעי הגס הוא חוץ-צפקי, פרט לצקום, לסיגמה ולמעי הגס הרוחבי.
אספקת הדם
אספקת הדם למעי הגס העולה ולמעי הגס הרוחבי היא מעורק מצע המעי העליון (Superior mesenteric artery), (איור 6.2-(1)), דרך עורק המעי הכרוך והמעי הגס (Ileocecol artery), (איור 6.2-(2)), העורק הימני של המעי הגס (Right colic artery) (איור 6.2-(3)) והעורק האמצעי של המעי הגס (Middle colic artery) (איור 6.2-(4)). המעי הגס השמאלי והסיגמה מקבלים אספקת דם מעורק מצע המעי התחתון (Inferior mesenteric artery) (איור 6.2-(7)) ודרך העורק השמאלי של המעי הגס (Left colic artery) (איור 6.2-(6)) ועורק החלחולת העליון (Superior hemorrhoidal artery). אספקת הדם לחלחולת ולאזור פי הטבעת היא מעורקי החלחולת העליון, האמצעי והתחתון (Inferior, middle & superior hemorrhoidal arteries). עורקי החלחולת האמצעי והתחתון הם ענפים של ה- Hypogastric artery וה- Pudendal artery. אספקת הדם דרך המערכת הקולטרלית המקשרת בין כלי דם אלה היא מצוינת, והיא יוצרת מערכת של קשתות המקשרות בין הענפים השונים.
המערכת הוורידית, המנקזת את הדם מהמעי הגס, עוברת במקביל לעורקים ומתנקזת לורידי מצע המעי העליון והתחתון (Superior & inferior mesenteric veins), ומשם למערכת השער. וריד החלחולת התחתון (Inferior hemorrhoidal vein) מוליך את הדם אל ה-Pudendal vein, המתנקז למערכת הסיסטמית. כאן נוצר קשר חשוב בין המערכת השער למערכת הוורידית הסיסטמית.
עצבוב
העצבוב הסימפתטי מקורו ב-10-12-T משם הוא עובר דרך העצבים הספלנכניים בחזה למקלעת הצליאק, ומשם דרך מקלעת ה-Preaortic ומצע המעי (מזנטריאלית), מהם יוצאים סיבים פוסטגנגליוניים, לאורך עורק מצע המעי העליון וענפיו למעי הגס הימני. המעי הגס השמאלי מעוצבבת על-ידי סיבים שמקורם ב-1-3-L העוברים דרך המקלעת שליד עמוד השדרה (פאראוורטברלית), ומצטרפים לעורק מצע המעי התחתון.
העצבוב הפארא-סימפתטי של המעי הגס הימני מקורו בעצב התועה (הואגוס) הימני. המעי הגס השמאלי מקבל עצבוב פארא-סמפתטי מהסגמנטים 2-4-S ודרך ה-Nervi erigentes, היוצרים את מקלעת האגן, ושולחים ענפים למעי הגס השמאלי.
היסטולוגיה
דופן המעי הגס מורכבת מ-4 שכבות:
- רירית - שטוחה ואינה מכילה סיסים (Villi), אבל נמצאים בה בלוטות מעיים (Crypts of Lieberkuhn), המכילים תאי גביע (Goblet) רבים מפרישי ריר. השכבה המיוחדת (Lamina propria) מכילה תאי רקמת חיבור, כלי דם וסיבי עצב, נוסף על הסננה של לימפוציטים, ואף ניתן למצוא בה קשריות לימפה.
- תת-רירית.
- שריר - שכבת שרירים מעגלית פנימית מקיפה את כל רוחב המעי הגס. מעליה נמצאת שכבת השרירים האורכיים. שכבה זו מורכבת מ-3 קבוצות שרירים הנקראים סרטי המעי הגס (Taeniae coli). קבוצה אחת נמצאת בחלק הקדמי של המעי הגס, ואילו שתי הקבוצות האחרות נמצאות משני צדי המעי הגס, בחלק האחורי-צדי (Posterolateral). באזור החלחולת השרירים הללו נפרשים ומכסים את כל החלחולת. באזור פי הטבעת שכבה זו מתעבה והופכת לסוגר החיצוני של פי הטבעת.
- נסיובית (Serosa) - הצפק מקיף את המעי הגס באזור הצקום, המעי הגס הרוחבי והסיגמה. בשאר חלקי המעי הגס מכסה הצפק רק את חלקה הקדמי של המעי הגס. באזור החלק השני והחלק השלישי (הרחיקניים) של החלחולת אין כלל כיסוי צפקי, ולכך משמעות רבה בריפוי חתכים ניתוחיים.
ראו גם
- לתוכן העניינים של הפרק
- לתוכן העניינים של הספר
- לפרק הקודם: כירורגיה של התוספתן
- לפרק הבא: כירורגיה של התעלה האנלית
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר צבי קויפמן, מומחה בכירורגיה, מנהל היחידה לבריאות השד, מרכז רפואי מאיר, כפר סבא