הבדלים בין גרסאות בדף "היצרות של הסוגר בפפילה על-שם ווטר - Stenosis of the spincter in the pappilla of Vater"
(דף חדש: {{ערך בבדיקה}} מרכז {{ספר| |שם הספר= עקרונות בכירורגיה |תמונה=[[קובץ:ספר-עקרונות-בכיר...) |
יאיר שוורץ (שיחה | תרומות) |
||
שורה 13: | שורה 13: | ||
}} | }} | ||
− | עווית ( | + | עווית (ספאזם) או לייפת (פיברוזיס) עקב תהליך דלקתי בפפילה גורמות להיצרות הפפילה, המתבטאת בחסימת דרכי המרה ו[[דלקת לבלב חדה-Acute pancreatitis|בדלקת הלבלב]]. הסיבה השכיחה ביותר לתופעה זו היא [[אבנים בדרכי המרה]], הגורמות גירוי ודלקת של הפפילה. לבסוף נגרמת לייפת. יש רק מעט חולים שבהם המחלה ראשונית. חולים אלה לוקים ב[[צהבת]] חסימתית, בלא אבנים בדרכי המרה. |
יש קבוצה נוספת של חולים הסובלים מיתר לחץ בסוגר שאינו משתחרר בעקבות גירוי רגיל ומהווה מחסום יחסי לזרימת המרה. | יש קבוצה נוספת של חולים הסובלים מיתר לחץ בסוגר שאינו משתחרר בעקבות גירוי רגיל ומהווה מחסום יחסי לזרימת המרה. |
גרסה מ־17:20, 28 באוגוסט 2012
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
עקרונות בכירורגיה | ||
---|---|---|
![]() | ||
שם המחבר | ד"ר צבי קויפמן | |
שם הפרק | כירורגיה של כיס המרה ודרכי המרה | |
עווית (ספאזם) או לייפת (פיברוזיס) עקב תהליך דלקתי בפפילה גורמות להיצרות הפפילה, המתבטאת בחסימת דרכי המרה ובדלקת הלבלב. הסיבה השכיחה ביותר לתופעה זו היא אבנים בדרכי המרה, הגורמות גירוי ודלקת של הפפילה. לבסוף נגרמת לייפת. יש רק מעט חולים שבהם המחלה ראשונית. חולים אלה לוקים בצהבת חסימתית, בלא אבנים בדרכי המרה.
יש קבוצה נוספת של חולים הסובלים מיתר לחץ בסוגר שאינו משתחרר בעקבות גירוי רגיל ומהווה מחסום יחסי לזרימת המרה.
תסמינים קליניים
כאשר הלחץ בצינור המרה המשותף גובר, הוא גורם לכאבים. החולים מתלוננים על כאבי בטן עוויתיים. כמו-כן אופייניים צהבת קלה, הכרוכה בעלייה בבילירובין הישיר, ופוספטזה אלקלית. במקצת החולים ניתן למצוא דלקת לבלב נלווית.
אבחנה
- בכולאנגיוגרפיה תוך-ורידית ניתן לראות התרחבות של דרכי המרה החוץ-כבדיות, הכרוכה בהיצרות החלק הסופי של הכולדוכוס ועיכוב במעבר חומר ניגוד לתריסריון (תצלום 43.8).
- באולטרה-סאונד של דרכי המרה הממצאים דומים.
- בבדיקת ERCP אפשר למדוד את הלחץ בפפילה בתגובה לגירויים על-ידי כולציסטוקינין. בחולים אלה נמצא לחץ מוגבר בפפילה גם לאחר מתן של כולציסטוקינין, המרפה את הלחץ בפפילה.
- בניתוח לא תהיה אפשרות להעביר זונדה דקה דרך הפפילה.
טיפול
- טיפול הבחירה בחולים אלה כיום הוא בפפילוטומיה דרך ה- ERCP. על-ידי הכנסת צנתר בדרך אנדוסקופית אפשר למדוד את הלחצים בצינור המרה המשותף ובפפילה ולקבוע כך את האבחנה של היצרות הפפילה וסוגר היפרטוני. אם הלחץ בפפילה הוא גבוה, אפשר לבצע ספינקטרוטומיה אנדוסקופית ולשחרר את העווית בסוגר. חיתוך הסוגר גורם לשחרור החסימה ולהפסקת התסמינים הקליניים.
- הטיפול הניתוחי במחלה זו הוא:
- ספינקטרופלסטיקה טרנסדואודנלית - ההוכחה לאבחנה בניתוח היא על-ידי ניסיון להחדיר זונדה בקוטר דק דרך הכולדוכוס אל התריסריון. אם הזונדה אינה עוברת זו הוכחה להיצרות הפפילה (איור 16.8).
- אחרים מעדיפים לבצע בחולים אלה כולדוכו-דואודנוסטומיה, כדי לעקוף את החסימה (איור 17.8).
ראו גם
- לנושא הקודם: כולאנגיטיס טרשתית ראשונית -Primary sclerosing cholangitis
- לנושא הבא: חבלות בדרכי המרה החוץ-כבדיות
- לתוכן העניינים של הפרק
- לתוכן העניינים של הספר
- לפרק הקודם: כירורגיה של התעלה האנלית
- לפרק הבא: כירורגיה של הלבלב
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר צבי קויפמן, מומחה בכירורגיה, מנהל היחידה לבריאות השד, מרכז רפואי מאיר, כפר סבא