ניתוחים בריאטריים וסוכרת - Bariatric surgery and diabetes
ערך זה נמצא בבדיקה ועריכה על ידי מערכת ויקירפואה, וייתכן כי הוא לא ערוך ומוגה.
ניתוחים בריאטריים וסוכרת | ||
---|---|---|
Bariatric surgery and diabetes | ||
שמות נוספים | Diabetectomy? על השמנה, סוכרת וניתוחים בריאטריים | |
יוצר הערך | ד"ר רוברט סטרן ופרופ' פסח שורצמן ![]() |
|
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דפי הפירושים: – סוכרת , ניתוח בריאטרי
השמנה
בשנת 1995 קיבל ארגון הבריאות העולמי (WHO) את מדד BMI ( Body Mass index) כשיטה להערכה של תת־משקל ועודף משקל. הגבולות של 25-18.5 ק"ג/מ2 נקבעו על פי נתוני תחלואה מעל ומתחת גבולות אלו.[1] רק בשנת 1997 הכיר פאנל המומחים של ה-WHO בהשלכות הבריאותיות של השמנת יתר והיותה בעיה כלל־עולמית,[2] הן במדינות מפותחות, וכן ובעיה שנמצאת בעלייה במדינות מתפתחות.[3]
35.7% מתושבי ארצות הברית נמצאו סובלים מהשמנה בשנת 2010, 17% בקרב ילדים ונוער ומעל גיל 60 שיעור החולים מגיע ל־40%. 78 מיליון מבוגרים ו-12.5 מיליון ילדים ונערים![4] על פי נתונים מתוך הסקר החברתי ישראל 2010 בנושא בריאות ואורח חיים משקל, דיאטה ותזונה, 49% מהאוכלוסייה נמצאים במצב של עודף משקל, יותר ממחציתם סובלים מהשמנה או מהשמנת יתר.
השמנת יתר נמצאה קשורה לעלייה בתחלואה בסוכרת מסוג 2, יתר לחץ דם, דיסליפידמיה,[5] גורמי סיכון לתחלואה ותמותה ממחלות קרדיו־וסקולריות, מחלת לב איסכמית ושבץ איסכמי. [6]
סוכרת
במקביל לעלייה בשכיחות השמנת היתר, אנו עדים לעלייה בשכיחות למחלת הסוכרת, מ־6 מיליון אמריקאים בשנת 1981, לכמעס 20 מיליון בשנת 2009.{{כ}[4] כ־35% מהאמריקאים מעל גיל 20 היו טרום סוכרתיים, 50% מאלו שמעל גיל 65, סך הכול כ־79 מיליון אנשים. גם במדינות מתפתחות אנו עדים לעלייה בהיארעות לסוכרת, עלייה של 31% בסין, 20% בהודו, 17% בדרום אמריקה. לפי המגמה הנוכחית אנו צפויים עד שנת 2030 לעלייה כלל עולמית של 213% בשיעורי הסוכרת (72% בצפון אמריקה, 248% בדרום אמריקה, 204% בסין ו־250% בהודו).[7] שיעור הימצאות הסוכרת בישראל הוא 6.4% מעל גיל 18 שנים, ו־21.6% בגילי 65־74 .[6] נמצאה קורלציה ישירה בין העלייה בשיעורי השמנת היתר לעלייה בשיעורי הסוכרת, ונמצא קשר ברור בין עלייה במשקל בבוגרים, לסיכון גובר לפתח סוכרת מסוג 2, פי 1.8 בעלייה של 5 ק"ג, פי 6 בעלייה של 15 ק"ג.[8]
על הפתו־פיזיולוגיה של השמנה וסוכרת
מה הקשר בין השמנה וסוכרת?
כאשר בודקים מאפיינים מסבוליים בקרב הסובלים מהשמנת יתר, לעומת משקל תקין או עודף משקל, אזי שיעור התנגודת לאינסולין עולה מ־30% בקרב אלו עם משקל תקין, ל־70% בקרב אלו עם השמנת יתר.9 כשנשווה בין שמנים עם תסמונת מסבולית לכאלה ללא תסמונת זו, המשקל \BW\\-n יהיו דומים, אבל באלו עם תנגודת גבוהה לאינסולין, רמת השומן הוויסצרלי (Visceral Fat) גבוהה יותר, כמות השומן והסויגליצרידים בשריר ובכבד גבוהה גם כן לעומת אלו עם תנגודת אינסולין תקינה.10 איור 1 ממחיש היסב את ההבדל.
איור 1: פיזור שומן וי0צרל׳ באלה עם תנגודת גבוהה לאינ0ולין לעומת תנגודת נורמלית
אדיפוקינים, דלקת ותנגודת לאינסולין
אדיפוקינים הם חלבונים המופרשים על ידי רקמת השומן.11 מחקרים מראים כי הפרשת אדיפוקינים משובשת בהשמנת g
יתר ובסוכרת. השחקנים העיקריים הם לפסין(TNFa, ,(Leptin 6 -1 ILאדי19נק0י|(Adiponectin). לפסין: מווסת צריכת אנרגיה והומאו0סזי0, מיוצר אך ורק על ידי אדיפוציסים, תאי שומן לבן בוגרים (11.(White Adipose Tissue לפסין הוא בעל השפעה מרכזית, הוא מוו0ת צריכת אנרגיה וצריכת מזון, אך יש לו גם השפעה פרו־אינפלמסורית עקב דמיון מבני לציסוקינים, ומגביר את ייצור ^TNFa ואת האקסיבציה שלו באמצעות מאקרופאגים.12׳13 TNFa: ציסוקין פרו־אינפלמסורי, מיוצר בעיקר על ידי לימפוציסים ומאקרופאגים. ^TNFa תפקיד חשוב בהתפתחות תנגודת לאינסולין, על ידי השפעה על רצפסור האינסולין. הוא מיוצר בתאי רקמת השומן מזערי ומקורו ככל הנראה סיססמי ונובע מהפעלה פרו־אינפלמסורית על ידי לפסין ואדיפוקינים נוספים.14׳15 6־_וו: אינסרלאוקין־6 מיוצר על ידי תאים רבים במערכת החיסון (מונוציסים, פיברובלססים ותאי אנדוסל), וגם תאי שומן ויסצרלי בעיקר. השפעתו מגוונת, אך קיים קשר ברור בין השמנה ויסצרלית מרכזית, תנגודת מוגברת לאינסולין, ייצור מוגבר של c-Reactive Protein בכבד לעלייה ברמות 6-16.1L הוא משחק תפקיד חשוב גם בקשר של השמנה, דלקת ומחלת לב כלילית. אדיפונקסין: מיוצר על ידי רקמת שומן בעיקר, יותר בשומן התת־ עורי ופחות בשומן הוויסצרלי. קיים קשר חזק בין רמת אדיפונקסין גבוהה לרגישות לאינסולין, והוא ככל הנראה בעל תפקיד מגן מפני תנגודת לאינסולין וסרשת עורקים. רמתו נמוכה יותר בהשמנת יתר, בסוכרת ובמחלת לב כלילית.17 איורים 2 ו־3 מתארים את האינסראקציה בין פקסורים אלו. בהשמנת יתר ויסצרלית חלה עלייה ברמות לפסין וירידה ברמות אדיפונקסין, חל שפעול פרו־אינפלמסורי ברמה נמוכה ועלייה ברמת הציסוקינים 6-i 1L־TNFa ועלייה בתנגודת לאינסולין. איור 2: מטבוליזם ללא השמנה, אדיפונקטין גבוה, פקטורים פרו-אינפלמטור"ם ברמה נמוכה, רגישות נורמלית לאינטולין התהליכים הללו מובילים לבסוף להתפתחות התסמונת המסבולית המוכרת לכולנו, המתאפיינת ב:
איור 3: מטבוליזם בהשטנה, אדיפונקטין נמוך, פקטורים פרו-אינפלמטור"ם ברמה גבוהה, תנגודת גבוהה לאינטולין • היפראינסולינמיה • עלייה בתנגודת לאינסולין וירידה ביכולת הניצול והפינוי של גלוקוז • השמנת יתר מרכזית • היפרסריגליצרידמיה וירידה ברמות HDL Cholesterol • עלייה ב־_ום_ו, בייחוד LDL נמוך בעל צפיפות גבוהה • יתר לחץ דם • הפרעה בתפקוד האנדותל • דלקת • מיקרואלבומינוריה • כבד שומני לא אלכוהולי • שחלות פוליציססיות קיימים קריסריונים המוכרים לכולנו להגדרה של התסמונת המסבולית (ATP MI, WHO) אך עלינו לזכור כי מדובר בתהליך רציף, מתמשך ומתקדם גם כאשר המסופל אינו עונה בדיוק לכל הקריסריונים. תנגודת גבוהה לאינסולין נמצאה כגורם סיכון עצמאי לתחלואה קרדיו־וסקולרית מוגברת, וכאשר משווים סיכון זה לאורך תקופה של 3 שנים, מסופלים עם משקל תקין ותנגודת גבוהה לאינסולין נמצאים בסיכון מוגבר ב־25% בהשוואה לשמנים עם רגישות נורמלית לאינסולין, וב־10% יותר משמנים עם תנגודת מוגברת לאינסולין.18
ניתווז"ם בריאסריים והםינדרום המסבולי האינדיקציות לניתוח בריאסרי כיום הן ^BMI> Kg/m2 או BMI> Kg/m235 עם תחלואה נלווית, בייחוד כאשר הסיפולים המקובלים כשלו והסיכון גבוה.19 התוצאות מראות שיפור ניכר במסופלים עם השמנה חולנית. ירידה משמעותית במשקל ושיפור בתחלואה נלווית ־ סוכרת, דיסליפידמיה ויתר לחץ דם. 10 שנים לאחר הניתוח, היארעות סוכרת יורדת ב־75%, ויש פי 4-3 סיכויי החלמה או שיפור במדדי סוכרת בהשוואה לסיפולים
הקונבנציונליים.20 ניתוחי מעקף קיבה הביאו לשיפור משמעותי יותר מניתוחים רססריקסיביים כגון סבעת.21 בקבוצת מסופלים עם השמנת יתר חולנית (BMi50kg/m2) וסוכרת מ0וג 2 אשר עברו ניתוח בריאסרי מ0וג Roux-en-Y gastric bypass, נצפתה ירידה של 60% במשקל, ונורמליזציה של ערכי הסוכר ומדדים מסבוליים ב־83% מהמסופלים עד 4 שנים לאחר הניתוח. שימוש בתכשירים היפוגליקמיים פומיים ירד מ־100% ל־13%, ובאלו שסופלו באינסולין מ־100% ל־21%, השינויים הופיעו כמה ימים לאחר הניתוח, עוד סרם נצפתה ירידה משמעותית במשקל.22 לפני כמה חודשים פר0מו כהן ועמיתיו תוצאות מחקר אשר בדק סיפול ניתוחי בריאסרי מ0וג Roux-en-Y gastric bypass בקבוצה של 66 מסופלים עם השמנת יתר קלה (-30 BMI 35 Kg/m2) וסוכרת ממושכת של 7.4±12.5 שנים וערכי HbA1c9.7±1.5% שהצריכו נסילת אינסולין ו/או תכשירים פומיים. כל המסופלים נשארו במעקב 6 שנים לאחר הטיפול. נצפתה ירידה משמעותית בערכי HbA1c מ־9.7±1.5% ל־5.9±0.1% (איור 4), למרות הפ0קת 0יפול תרופתי. רמות c-Peptide בתגובה לגלוקוז עלו, דבר המעיד על התאוששות תאי בסא בלבלב. הסוכרת נכנ0ה לרמיסיה ב־88% מהמסופלים (איור 5), והשתפרה משמעותית ב־11%. כמו כן נצפו ירידות משמעותיות בערכי ל"ד, סך כולססרול, LDL כולססרול,
איור 5: אחוז שיפור מדדי ה0וכרת לאחר 4 שנות מעקב פו0ט-ניתוחי
סריגליצרידים ועלייה בערכי HDL. לא דווחה כל תמותה או תחלואה משמעותית בעקבות הניתוח.23
אז מה למדנו? • בעשור האחרון יש עלייה משמעותית בשיעורי השמנת יתר, סוכרת ותחלואה ותמותה נלווית. • קיים קשר משמעותי בין עלייה במשקל, בעיקר השמנה מרכזית לבין הסינדרום המסבולי. • מדובר בתהליך פתופיזיולוגי מתמשך ומתקדם, הקשור בעלייה בשפעול פרו־אינפלמסורי, התפתחות תנגודת לאינסולין, מחלת כלי דם סרשתית ולבסוף תחלואה ותמותה קרדיו־וסקולרית מוגברת. • מחקרים מראים תוצאות מבסיחות בשינוי והיפוך תהליכים פתופיזיולוגיים אלו, הן על ידי ירידה במשקל אך גם באמצעות מנגנונים אחרים. • Diabetectomy היא אפשרות סיפולית בסוחה עם תוצאות מרשימות, אם כי המחקר והמעקב עדיין מוגבלים. • ללא ספק יש צורך במחקר נוסף אשר בוודאי ישפוך אור על כיוון סיפולמבסיח זה
דגלים אדומים
ביבליוגרפיה
- ↑ שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה1
- ↑ שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה2
- ↑ שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה3
- ↑ 4.0 4.1 שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה4
- ↑ שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה5
- ↑ 6.0 6.1 שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה7
- ↑ שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה6
- ↑ שגיאת ציטוט: תג
<ref>
לא תקין; לא נכתב טקסט עבור הערות השוליים בשםהערה8
קישורים חיצוניים
המידע שבדף זה נכתב על ידי ד"ר רוברט סטרן ופרופ׳ פסח שורצמן - המחלקה לרפואת המשפחה, הפקולטה למדעי הבריאות, אוניברסיטת בן גוריון