הבדלים בין גרסאות בדף "תדריך חיסונים - חיסון סביל - Passive immunization"
(46 גרסאות ביניים של משתמש אחר אחד אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
+ | {{פרק | ||
+ | |ספר=תדריך חיסונים | ||
+ | |מספר הפרק=14 | ||
+ | }} | ||
+ | {{חיסונים | ||
+ | |שם הפרק={{שם הדף}} | ||
+ | |תאריך עדכון=אוגוסט 2014 | ||
+ | }} | ||
{{הרחבה|חיסונים}} | {{הרחבה|חיסונים}} | ||
− | חיסון סביל | + | ==מבוא== |
+ | חיסון סביל על ידי מתן [[נוגדנים]] מוכנים מעניק חסינות סבילה וחולפת נגד מחוללים חידקיים או נגיפיים מסוימים. | ||
==התוויות כלליות למתן חיסון סביל== | ==התוויות כלליות למתן חיסון סביל== | ||
− | |||
*מטרת מניעה, לפני ואחרי חשיפה: | *מטרת מניעה, לפני ואחרי חשיפה: | ||
: - לבני אדם עלילים (susceptible) שנחשפו לזיהומים כגון, [[פלצת]], [[כלבת]], [[דלקת כבד B]] או [[דלקת כבד A]]{{כ}}{{הערה|שם=הערה1|לקבוצות נבחרות - ראה פרק דלקת כבד A}}, כאשר יש צורך בהגנה מיידית בפני המחלה, והזמן אינו מאפשר שימוש בחיסון פעיל בלבד; | : - לבני אדם עלילים (susceptible) שנחשפו לזיהומים כגון, [[פלצת]], [[כלבת]], [[דלקת כבד B]] או [[דלקת כבד A]]{{כ}}{{הערה|שם=הערה1|לקבוצות נבחרות - ראה פרק דלקת כבד A}}, כאשר יש צורך בהגנה מיידית בפני המחלה, והזמן אינו מאפשר שימוש בחיסון פעיל בלבד; | ||
− | : - לבני אדם עלילים עם סיכון מוגבר לפתח סיבוכי מחלה (כגון, ילדים עם [[לויקמיה]] לאחר חשיפה | + | : - לבני אדם עלילים עם סיכון מוגבר לפתח סיבוכי מחלה (כגון, ילדים עם [[לויקמיה]] לאחר חשיפה ל[[חצבת]] או ל[[אבעבועות רוח]]), אשר לא יכולים לקבל חיסון פעיל עקב הוריות נגד |
− | : - מניעת דלקת כבד A ליוצאים לחו"ל, יחד עם חיסון פעיל בהתאם ל[[הנחיות משרד הבריאות ליוצאים לחו"ל]], מניעת מחלת RSV | + | : - מניעת דלקת כבד A ליוצאים לחו"ל (חוץ לארץ), יחד עם חיסון פעיל בהתאם ל[[הנחיות משרד הבריאות ליוצאים לחו"ל]], מניעת מחלת [[RSV]]{{כ}} (Respiratory Syncytial Virus) וכדומה |
*מטרה טיפולית: | *מטרה טיפולית: | ||
− | : - הפחתת תופעות רעלנים במחלות כגון, פלצת, [[אסכרה]], [[בוטוליזם]] | + | : - הפחתת תופעות רעלנים במחלות כגון, פלצת, [[אסכרה]], [[בוטוליזם]] |
− | : - טיפול תחליפי ( | + | : - טיפול תחליפי (Replacement therapy) לבעלי חסר חיסוני מולד או נרכש כגון, congenital or acquired B-lymphocyte defects, עקב אי-יכולת להקנות להם חסינות פעילה |
− | : - Idiopathic Thrombocytopenic Purpura) ITP), השתלת מח עצם, תסמונת Guillain-Barre | + | : - Idiopathic Thrombocytopenic Purpura) [[ITP]]), השתלת מח עצם, תסמונת [[Guillain-Barre]] וכדומה |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | ==תכשירים ביולוגיים עיקריים שנמצאים כעת בשימוש לשם הקניית חסינות סבילה== | |
− | + | *[[אימונוגלובולין]] הומני, משני סוגים: | |
− | + | : - סטנדרטי (Immune Globulin (IG | |
− | + | : - ספציפיים Hyperimmune Globulins עם ריכוז מוגבר וידוע של נוגדנים ספציפיים: | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | :*פלצת (Tetanus IG (TIG-H | |
− | + | :*דלקת כבד נגיפית Hepatitis B IG (HBIG) B | |
+ | :*כלבת (Rabies IG (RIG | ||
+ | :*[[וריצלה-זוסטר]] (Varicella-Zoster IG (VZIG | ||
+ | :*אימונוגלובולין ספציפי נגד [[אבעבועות שחורות]] (Vaccinia IG (VIG | ||
+ | :*אימונוגלובולין ספציפי{{הערה|שם=הערה2|לא רשום בישראל}} נגד Respiratory Syncytial Virus IG (RSV-IGIV) RSV | ||
+ | :*אימונוגלובולין ספציפי אנטי RhoD Immune Globulin anti-Rho (D) D | ||
− | + | *נסיובים ואנטיטוקסינים ממקור בעלי-חיים: | |
+ | :*אנטיטוקסין נגד אסכרה Diphtheria antitoxin (DAT), equine | ||
+ | :*אנטיטוקסין נגד בוסוליזם Botulinum antitoxin (trivalent ABE), equine | ||
+ | :*נסיוב נגד העקרב הצהוב Animal serum to scorpion venoms | ||
+ | :*נסיוב נגד ארס נחשים (צפע, אפעה) Animal serum to venoms of Vipera palestina - Echis colorata | ||
− | + | *נוגדן מונוקלונלי "מהומן" נגד זיהום RSV{{כ}} (Humanized Monoclonal anti-RSV Antibody ([[Palivizumab]] | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | יעילותו של החיסון הסביל מוגבלת לתקופה קצרה (מספר שבועות). כייל הנוגדנים מגיע לשיא בדרך כלל 72-48 שעות לאחר הזרקת החומר לתוך השריר. לעתים לאחר מתן חיסון סביל עלולות להופיע תגובות בלתי רצויות כגון, [[תגובות אלרגיות]], במיוחד אחרי נסיובים ממקור בעלי-חיים. לכן, יש לחסן בתנאים המאפשרים הגשת עזרה רפואית במקרה של הופעת תגובה מיידית מסוג [[אנפילקסיס|אנפילקטי]]. | |
− | |||
− | |||
− | + | תכשירי האימונוגלובולינים למיניהם מוכנים בצורה בטוחה ואינם יכולים להעביר זיהום HBV ,[[HCV]] ,[[HIV]] או [[זיהומים]] אחרים, למרות שהם מיוצרים מדם. | |
− | + | == מתן אימונוגלובולינים לסוגיהם ותרכיבים שונים== | |
+ | ההתייחסות היא לאימונוגלובולינים לסוגיהם, אימונוגלובולין סטנדרטי (IG) ואימונוגלובולינים ספציפיים (כגון, TIG ,RSV-IGIV ,HBIG ,RIG ,VZIG); כמו כן, גם עירוי דם ומוצריו (כגון, נסיוב, טסיות וכדומה). | ||
+ | *מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו ותרכיבים ח״ם-מוחלשים | ||
+ | :*לאחר מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו יש לדחות את מתן התרכיבים החיים-מוחלשים הבאים: | ||
+ | :: - תרכיב נגד חצבת, MMR ותרכיב נגד אבעבועות רוח לתקופה מ-3 עד 11 חודשים (ראו לוח "עיתוי 5", "סביל 3", "3 MMR") | ||
+ | :: - תרכיבים נגד אדמת ונגד חזרת - לתקופה של 3 חודשים | ||
+ | :*אם בכל זאת יש צורך בחיסון ללא דיחוי, יש לחזור על מתן התרכיבים 3 עד 11 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית | ||
+ | ::הערות: | ||
+ | ::*אין צורך ברווח זמן בין מתן אימונוגלובולינים/עירוי דם ומוצריו ותרכיבים חיים-מוחלשים הבאים: תרכיב נגד שיתוק ילדים BCG ,[[OPV]], תרכיב נגד קדחת צהובה (YF), תרכיב Vivotif) Ty21a) , [[תרכיב נגד Rota]]. אפשר לתיתם בו-זמנית, לפני או אחרי מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו מבלי להתייחם לרווח הזמן בין תרכיבים אלה | ||
+ | ::*תכשיר Palivizumab (נגד RSV) הניתן לתוך השריר ותרכיבים נגד חצבת, אדמת, חזרת, MMR ואבעבועות רוח: אין צורך ברווח זמן בין מתן התכשיר לבין מתן תרכיבים אלה | ||
+ | ::*אימונוגלובולין ספציפי (anti-Rho(D: | ||
+ | ::: - מתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D, עירוי דם ומוצריו סמוך ל[[לידה]]. | ||
+ | ::::אין למנוע מתן תרכיב נגד אדמת (או MMR) לאותן נשים שמועמדות לקבל חיסון אחרי הלידה. עם זאת, מומלץ לבדוק רמת הנוגדנים כ-8 שבועות לאחר החיסון ובהמשך לפעול בהתאם לתוצאות הבדיקה. | ||
+ | ::::אם לא הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית, יש לחזור על החיסון 3 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין (anti-Rho(D | ||
+ | ::: - מתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D במנות חוזרות כגון, טיפול ב-ITP: מומלץ לדחות מתן תרכיבים חיים-מוחלשים נגד חצבת, חזרת, אדמת ואבעבועות רוח ב-3 חודשים. אם יש צורך בחיסון ללא דיחוי, יש לחזור על מתן התרכיבים 3 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין (anti-Rho(D, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית | ||
+ | *מתן תרכיבים חיים-מוחלשים ואימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו: | ||
+ | :לאחר מתן תרכיבים נגד אדמת, חצבת, חזרת, MMR, תרכיב נגד אבעבועות רוח יש לדחות מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו בשבועיים לפחות. אם יש הכרח במתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו בפרק זמן זה, יש לחזור על מתן התרכיבים נגד חצבת, MMR, אבעבועות רוח 3 עד 11 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו (לוח "עיתוי 5", "סביל 3", "3 MMR"); תרכיבים נגד אדמת ונגד חזרת - 3 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית. | ||
− | + | :הערות: | |
− | + | : - הגבלה זאת אינה חלה על התרכיבים Rota ,OPV ,BCG ,YF ,Ty21a | |
− | + | : - לאחר מתן תרכיבים נגד אדמת, חצבת, חזרת, MMR, תרכיב נגד אבעבועות רוח יש לדחות מתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D בשבועיים לפחות. אם יש הכרח במתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D בפרק זמן זה, יש לחזור על מתן התרכיבים 3 חודשים אחרי קבלת האימונוגלובולין, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית | |
− | + | *מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו ותרכיבים מומתים:{{הערה|שם=הערה3|לרבות תרכיבים המיוצרים בהנדסה גנטית, טוקסואידים ותרכיבים אסלוליים.}} | |
− | + | :ניתן לחסן בתרכיבים מומתים{{הערה|שם=הערה3}} בכל עת לפני או אחרי מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו. תרכיבים מומתים{{הערה|שם=הערה3}} ניתנים לעתים בו-זמנית עם אימונוגלובולין (במקומות הזרקה שונים) כגון: | |
− | + | : - RIG ותרכיב נגד כלבת (למניעת כלבת אחרי חשיפה) | |
− | + | : - TIG ותרכיב הכולל טוקםואיד נגד פלצת (למניעת פלצת אחרי פציעה) | |
− | + | : - HBIG ותרכיב HBV (למניעת דלקת כבד B) | |
− | + | : - IG ותרכיב HAV (למניעת דלקת כבד A) | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | *בלוחות הבאים מובא סיכום על רווח הזמן שיש לשמור בין: | |
− | + | ===אימונוגלובולין (IG סטנדרטי או ספציפי) ותרכיבים מומתים{{הערה|שם=הערה3}}=== | |
+ | {| class="wikitable" | ||
+ | |- | ||
+ | !פעולה ראשונה | ||
+ | !פעולה שנייה | ||
+ | !רווח הזמן בין הפעולות | ||
+ | !הערות | ||
+ | |- | ||
+ | |אימונוגלובולין | ||
+ | |תרכיב מומת{{הערה|שם=הערה3}} | ||
+ | |אין צורך ברווח זמן | ||
+ | |rowspan="2"|לפעמים ניתנים בו-זמנית | ||
+ | |- | ||
+ | |תרכיב מומת{{הערה|שם=הערה3}} | ||
+ | |אימונוגלובולין | ||
+ | |אין צורך ברווח זמן | ||
+ | |} | ||
− | + | ===אימונוגלובולין (סטנדרטי או ספציפי)/עירוי דם ומוצריו ותרכיב נגד חצבת, MMR ונגד אבעבועות רוח=== | |
+ | {| class="wikitable" | ||
+ | |- | ||
+ | !width="28"|התוויות למתן אימונוגלובולין | ||
+ | !width="15"|שיטת ההזרקה | ||
+ | !width="15"|מינון IgG{{כ}} - mg/kg (miligram/kilogram) | ||
+ | !width="15"|מינון U או ml (Units או mililiter) | ||
+ | !width="27"|רווח זמן בין מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו לבין מתן התרכיב (בחודשים) | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת פלצת (TIG) | ||
+ | |לתוך השריר | ||
+ | |10 | ||
+ | |250U | ||
+ | |3 | ||
+ | |- | ||
+ | |colspan="5"|מניעת דלקת כבד A{{כ}} (IG) | ||
+ | |- | ||
+ | |לפני חשיפה לנוסעים לחו"ל | ||
+ | |rowspan="2"|לתוך השריר | ||
+ | |10 | ||
+ | |ml/kg{{כ}} 0.06 | ||
+ | |3 | ||
+ | |- | ||
+ | |אחרי חשיפה למגעים | ||
+ | |3.3 | ||
+ | |ml/kg{{כ}} 0.02 | ||
+ | |3 | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת דלקת כבד B{{כ}} (HBIG) | ||
+ | |לתוך השריר | ||
+ | |10 | ||
+ | |ml/kg{{כ}} 0.06 | ||
+ | |3 | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת כלבת (RIG) | ||
+ | |לתוך השריר | ||
+ | |22 | ||
+ | |lU/kg{{כ}} 20 | ||
+ | |4 | ||
+ | |- | ||
+ | |colspan="5"|מניעת חצבת (IG) | ||
+ | |- | ||
+ | |מגעים ללא ליקוי במערכת החיסון | ||
+ | |rowspan="2"|לתוך השריר | ||
+ | |40 | ||
+ | |ml/kg{{כ}} 0.25 | ||
+ | |5 | ||
+ | |- | ||
+ | |מגעים עם ליקוי במערכת החיסון | ||
+ | |80 | ||
+ | |ml/kg{{כ}} 0.50 | ||
+ | |6 | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת אבעבועות רוח (VZIG) | ||
+ | |לתוך השריר | ||
+ | |20 - 40 | ||
+ | |U/10 kg{{כ}} 125 {{ש}}(maximum 625 U) | ||
+ | |5 | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת RSV {{ש}} (Palivizumab monoclonal antibody) | ||
+ | |לתוך השריר | ||
+ | |mg/kg {{כ}}15 | ||
+ | | | ||
+ | |0 | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת RSV{{כ}} (RSV - IGIV) | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |750 | ||
+ | | | ||
+ | |9 | ||
+ | |- | ||
+ | |מניעת [[CMV]] {{כ}}(CMV IGIV) | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |150 | ||
+ | |ml/kg {{כ}}3 | ||
+ | |6 | ||
+ | |- | ||
+ | |טיפול במצבי ליקוי במערכת החיסון (IGIV) | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |300 - 400 | ||
+ | | | ||
+ | |8 | ||
+ | |- | ||
+ | |ITP | ||
+ | |rowspan="3"|לתוך הוריד | ||
+ | |400 | ||
+ | | | ||
+ | |8 | ||
+ | |- | ||
+ | |ITP | ||
+ | |1000 | ||
+ | | | ||
+ | |10 | ||
+ | |- | ||
+ | |ITP או [[מחלת קווסאקי - Kawasaki disease|Kawasaki disease]] {{כ}} (IGIV) | ||
+ | |2000-1600 | ||
+ | | | ||
+ | |11 | ||
+ | |- | ||
+ | |colspan="5"|עירוי דם ומוצריו | ||
+ | |- | ||
+ | |כדוריות אדומות רחוצות{{ש}} Washed RBCs | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |negligible | ||
+ | |ml/kg {{כ}}10 | ||
+ | |0 | ||
+ | |- | ||
+ | |כדוריות אדומות בתוספת{{ש}}adenine-saline | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |10 | ||
+ | |ml/kg {{כ}}10 | ||
+ | |3 | ||
+ | |- | ||
+ | |כדוריות אדומות דחוסות{{ש}}Packed RBCs | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |20 - 60 | ||
+ | |ml/kg {{כ}}10 | ||
+ | |5 | ||
+ | |- | ||
+ | |דם שלם{{ש}}Whole blood | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |80 -100 | ||
+ | |ml/kg {{כ}}10 | ||
+ | |6 | ||
+ | |- | ||
+ | |נסיוב או מוצרי טסיות{{ש}}Plasma or platelet products | ||
+ | |לתוך הוריד | ||
+ | |160 | ||
+ | |ml/kg {{כ}}10 | ||
+ | |7 | ||
+ | |} | ||
− | + | == אימונוגלובולין סטנדרטי הומני (IMMUNE GLOBULIN (IG== | |
+ | *טיב החומר: | ||
+ | :התרכיב בשם Beriglobin P שרשום בישראל ומיוצר על ידי חברת Behring, הינו אימונוגלובולין הומני שמכיל נוגדנים שונים וביניהם IgG (לפחות 95 אחוזים), עקבות [[אימונוגלובולין - Immunoglobulin - A|IgA]] ו-[[אימונוגלובולין - Immunoglobulin - M|IgM]], נוגדנים לנגיף דלקת כבד A (לפחות 100IU). כמו כן, התרכיב מכיל glycine ,sodium chloride. התרכיב מיוצר ללא חומר משמר | ||
− | החומר מסופק באמפולות ובקבוקונים, בצורת תמיסה סטרילית צלולה שצבעה ומראה צריכים להיות בהתאם להוראות היצרן | + | *אספקת החומר: |
+ | :החומר מסופק באמפולות ובקבוקונים, בצורת תמיסה סטרילית צלולה שצבעה ומראה צריכים להיות בהתאם להוראות היצרן | ||
− | + | *איחסון החומר: | |
+ | :יש לאחסן את החומר במקרר רגיל, בטמפרטורה בין 8°C-7 2°C. אין לשמור את החומר בתא ההקפאה. יש למנוע חשיפת החומר לאור | ||
− | יש | + | *אופן השימוש: |
+ | :IG ניתן להזרקה לתוך השריר בלבד. יש להזריק עמוק (עדיף בשכיבה) בשריר גדול כגון, גלוטאום. כאשר המנה הכוללת עולה על 5 מיליליטר למבוגרים או 2 מיליליטר לילדים עם משקל גוף עד 20 קילוגרם, מומלץ לחלק את הכמות לשני מזרקים ולהזריק בו-זמנית במקומות שונים בגוף. | ||
+ | :אזהרה - הזרקת IG לווריד אסורה בהחלט. אחרי החדרת המחט לתוך השריר ולפני הזרקת התרכיב יש לשאוב את החומר, כדי לבדוק שלא מופיע דם במזרק. | ||
+ | :הערה - לתשומת לב - קיים תכשיר IG מיוחד הניתן דרך הווריד (בבית חולים) - IGIV - Immune Globulin Intravenous. ההתוויות למתן IGIV הן בעיקר טיפוליות. כמו כן, משתמשים ב-IGIV במקרה של הורית-נגד לשימוש ב-IG | ||
+ | *הוריות נגד: | ||
+ | :*תגובה קודמת חמורה לאחר קבלת אימונוגלובולין הומני | ||
+ | :*ידוע על רגישות-יתר מיידית, אנפילקטית למרכיבי האימונוגלובולין | ||
+ | :*[[תרומבוציטופניה - Thrombocytopenia|תרומבוציטופניה]] קשה או הפרעת קרישה חמורה המגבילה מתן זריקות לתוך השריר | ||
+ | ::במקרים אלה יש להשתמש ב-IGIV | ||
+ | :*[[IgA deficiency|IgA-deficiency]] - אנשים שסובלים מ-IgA-deficiency עלולים לפתח נוגדנים IgA ובהמשך תגובות קשות (לרבות הלם אנפילקטי) לאחר קבלת מוצרי הדם המכילים IgA. מדובר בתופעה נדירה ביותר, לכן לא מומלץ על ביצוע בדיקות סינון ל-IgA-deficiency לפני מתן IG | ||
− | + | *תופעות לוואי: | |
− | + | :*מקומיות: נפיחות באזור ההזרקה, אודם וכאבים מקומיים | |
− | + | :*כלליות: | |
− | + | :: - נדיר: [[חום]], [[כאבי ראש]], הרגשה כללית רעה, [[בחילה]], [[הקאה]], [[שלשול]], כאבי פרקים, פריחה, לרבות [[אורטיקריה]] | |
− | + | :: - נדיר ביותר: הלם אנפילקטי או angioneurotic edema | |
− | + | ::הערה - מתן מנות חוזרות של IG עלול לגרום לתופעות דמויות הלם אנפילקטי כגון חום, צמרמורת, הזעה, [[קוצר נשימה]] והרגשה כללית רעה | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | - נדיר: חום, כאבי ראש, הרגשה כללית רעה, בחילה, הקאה, שלשול, כאבי פרקים, פריחה, לרבות אורטיקריה | ||
− | - נדיר ביותר: הלם אנפילקטי או angioneurotic edema | ||
− | |||
− | הערה- מתן מנות חוזרות של IG עלול לגרום לתופעות דמויות הלם אנפילקטי כגון | ||
− | + | *התוויות למתן IG: | |
− | + | :*ליקויים במנגנון החיסוני: למטרה טיפולית | |
− | + | :*דלקת כבד נגיפית A: למטרת מניעה בקבוצות נבחרות לפני ואחרי חשיפה (ראה בפרק "HA" ו[[הנחיות משרד הבריאות ליוצאים לחו"ל]]) | |
− | + | :*חצבת: למטרת מניעה לאחר חשיפה{{הערה|שם=הערה5|תרכיב Beriglobin P לא רשום בישראל למטרת מניעת חצבת. יש להתעדכן על התרכיב הזמין באותה עת למניעת החצבת במחלקה לאפידמיולוגיה, משרד הבריאות או בחברת שראל.}} (ראו פרק "MMR") | |
− | משרד הבריאות ליוצאים לחו"ל) | + | *מינון: |
− | + | :*מניעת דלקת כבד נגיפית A: | |
− | + | :: - לפני חשיפה (נוסעים לארצות היפראנדמיות): 0.02 מיליליטר/קילוגרם או 0.06 מילילטר/קילוגרם בהתאם למשך הנסיעה (ראה בפרק "HA") | |
− | + | :: - אחרי חשיפה (מגעים הדוקים עלילים): 0.02 מיליליטר/קילוגרם | |
− | - לפני חשיפה (נוסעים לארצות היפראנדמיות): | + | :*מניעת חצבת{{הערה|שם=הערה5}}: |
− | 0.02 | + | :: - לבני אדם ללא ליקוי אימונולוגי: 0.25 מיליליטר/קילוגרם |
− | - אחרי חשיפה (מגעים הדוקים עלילים): 0.02 | + | :: - לבני אדם עם ליקוי אימונולוגי: 0.5 מיליליטר/קילוגרם |
− | |||
− | |||
− | - לבני אדם ללא ליקוי אימונולוגי: 0.25 | ||
− | - לבני אדם עם ליקוי אימונולוגי: 0.5 | ||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | == חיסון סביל למניעת זיהום Passive Respiratory Syncytial Virus (RSV) immunization - RSV== | |
+ | {{הפניה לערך מורחב|המלצות ועדת RSV - נייר עמדה}} | ||
− | + | קיימים שני תכשירים המיועדים לחיסון סביל נגד זיהום שנגרם על ידי RSV: | |
+ | #אימונוגלובולין הומני, הניתן דרך הווריד, RSV-IGIV. התכשיר אינו רשום בישראל | ||
+ | #נוגדן מהומן (humanized) מונוקלונלי בשם (Abbosynagis (Palivizumab, הניתן לתוך השריר, ונמצא כעת בשימוש בישראל: | ||
− | + | *טיב התכשיר{{הערה|שם=הערה6|על פי עלון היצרן.}}: | |
+ | :התכשיר בשם [[Abbosynagis]], תוצרת חברה Abbott, מכיל [[Palivizumab]] - אימונוגלובולין "מהומן" מונוקלונלי IgG1k, הפועל נגד זנים A ו-B של RSV. חומרים לא פעילים של התכשיר: histidine, glycine, [[mannitol]]. התכשיר אינו מכיל חומר משמר | ||
− | התכשיר מומלץ לשימוש בעונת פעילות היתר של | + | *התוויות{{הערה|שם=הערה7|התוויות לשימוש בתכשיר Abbosynagis הכלולות בסל השירותים של קופות החולים.}}: |
+ | :התכשיר מומלץ לשימוש בעונת פעילות היתר של RSV בישראל: מ-1 בנובמבר עד 31 במרץ | ||
− | א | + | {| class="wikitable" |
− | ב | + | |- |
− | ( | + | |א |
− | + | |ילדים שנולדו [[פגות|פגים]] הלוקים ב[[מחלת ריאות כרונית]] הזקוקים לטיפול בחמצן | |
− | ג | + | |עד גיל שנתיים |
− | ד | + | |- |
− | 1. ילדים המקבלים טיפול תרופתי | + | |ב |
− | 2. ילדים עם יתר לחץ דם ריאתי בינוני עד חמור | + | |ילדים שנולדו פגים הלוקים במחלת הריאות [[BPD]] {{כ}}(Broncho-Pulmonary Dysplasia) שאובחנה אצלם על ידי [[צילום חזה]] אופייני וסימנים קליניים בגיל מתוקן של 36 שבועות היריון ושנזקקו לטיפול באחד מאלה: חמצן, משתנים, [[קורטיקוסטרואידים]] או מרחיבי סימפונות |
− | + | |עד גיל שנה | |
− | ה | + | |- |
− | + | |ג | |
− | + | |ילדים שנולדו בטרם מלאו 32 שבועות היריון + 6 ימים | |
+ | |עד גיל שנה | ||
+ | |- | ||
+ | |ד | ||
+ | |ילדים הסובלים ממחלת לב מולדת ובהתקיים אחד מאלה:{{ש}} | ||
+ | 1. ילדים המקבלים טיפול תרופתי ל[[אי ספיקת לב]]{{ש}}2. ילדים עם [[יתר לחץ דם ריאתי]] בינוני עד חמור{{ש}}3. ילדים עם מחלת לב ציאנוטית | ||
+ | |עד גיל שנה | ||
+ | |- | ||
+ | |ה | ||
+ | |ילדים ללא תלות בשבוע הלידה, שנולדו במשקל נמוך מ-1 קילוגרם | ||
+ | |עד גיל שנה | ||
+ | |- | ||
+ | |ו | ||
+ | |ילדים ללא תלות בשבוע הלידה, הסובלים ממחלת ריאות כרונית קשה{{הערה|שם=הערה27|מחלת ריאות כרונית קשה מוגדרת בילד המצוי בתחילת עונת RSV, כאשר הוא זקוק לטיפול במחלת הריאה הכרונית באחד מהבאים: חמצן, משתנים, סטרואידים בשאיפה, מרחיבי סימפונות בשאיפה, סטרואידים במתן סיסטמי.}} | ||
+ | |עד גיל שנה | ||
+ | |- | ||
+ | |ז | ||
+ | |ילדים שנולדו בטרם מלאו 33 שבועות היריון + 6 ימים | ||
+ | |עד גיל חצי שנה | ||
+ | |} | ||
הערות: | הערות: | ||
− | + | *התכשיר אינו מיועד לטיפול במחלה פעילה הנגרמת על ידי RSV, אלא למניעת המחלה בלבד | |
− | + | *צורך במתן התכשיר ייקבע על ידי רופא מומחה (רופא ריאות, רופא קרדיולוג או מומחה אחר שמטפל בילד), אך בהתאם להתוויות לעיל | |
− | אך בהתאם להתוויות לעיל | + | *אם בוצע ניתוח לב במשך עונת פעילות יתר של ה-RSV, תינתן מנה נוספת של Abbosynagis סמוך לאחר הניתוח במקרים שתוארו בסעיף 5.2, ד' |
− | + | *לכל הילדים הזכאים לטיפול מונע יש להמשיך ולתת את התכשיר עד תום עונת פעילות היתר של RSV | |
− | לאחר הניתוח במקרים שתוארו בסעיף 5.2, ד' | ||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | *אספקת התכשיר: | |
− | + | :התכשיר מיוצר בבקבוקים המכילים 50 או 100 מיליגרם של Palivizumab בצורת אבקה מיובשת ומסופק יחד עם נוזל ממים מיוחד באריזה נפרדת | |
− | התכשיר מיוצר בבקבוקים המכילים 50 או 100 | ||
− | |||
− | |||
− | יש לאחסן את התכשיר במקרר רגיל, בטמפרטורה בין 8°C-7 2°C. אין הכרח לשמור במקרר את הנוזל הממים המסופק יחד עם התכשיר, אך יש לאחסן אותו במקום קריר | + | *איחסון התכשיר: |
+ | :יש לאחסן את התכשיר במקרר רגיל, בטמפרטורה בין 8°C-7 2°C. אין הכרח לשמור במקרר את הנוזל הממים המסופק יחד עם התכשיר, אך יש לאחסן אותו במקום קריר | ||
− | + | *אופן השימוש: | |
− | + | :*הכנת התכשיר להזרקה: | |
+ | ::לשיחזור התכשיר יש להשתמש בנוזל הממים (מים להזרקה) שמסופק יחד עם התכשיר, כדי לקבל תמיסה בריכוז של 100 palivizumab מיליגרם/מיליליטר: | ||
+ | :: - לבקבוקון הכולל 50 מיליגרם של Palivizumab יש להוסיף 0.6 מיליליטר | ||
+ | :: - לבקבוקון הכולל 100 מיליגרם של Palivizumab יש להוסיף 1.0 מיליליטר | ||
+ | ::יש להוסיף את המים להזרקה באיטיות לאורך הדופן של הבקבוקון על מנת למנוע היווצרות קצף. יש לערבב את הבקבוקון בעדינות בתנועות סיבוביות למשך כ-30 שניות. אין לנער את הבקבוקון. | ||
+ | ::יש להעמיד את התמיסה המתקבלת בטמפרטורת החדר במשך 20 דקות עד שהתמיםה הופכת לצלולה. | ||
+ | ::יש להשתמש בתכשיר המשוחזר תוך 3 שעות מאז ההכנה. את התמיסה המהולה יש לשמור בטמפרטורת החדר | ||
+ | :*מינון: | ||
+ | ::המינון של התכשיר 15 מיליגרם/קילוגרם פעם ב-30 יום | ||
+ | :*מקום ההזרקה: | ||
+ | ::התכשיר יוזרק לתוך השריר (IM), עדיף באזור הקדמי-צדדי של הירך. | ||
+ | ::אם נפח המנה עולה על 1.0 מיליליטר, יש לחלק את הכמות ולהזריק את התכשיר בו זמנית במקומות שונים בגוף. יש לחטא את המקום לפני ההזרקה ולחכות לייבוש העור | ||
− | + | *מתן תכשיר (Abbosynagis (Palivizumab עם תרכיבים אחרים: | |
+ | :*ניתן להזריק את התכשיר לפני, אחרי או בו זמנית (במקומות גוף נפרדים) עם תרכיבים אחרים | ||
+ | :*אין צורך במרווח זמן בין מתן התכשיר ותרכיבים אחרים כלשהם | ||
− | + | *הוריות נגד: | |
− | + | :*ידוע על תופעות לוואי חמורות לאחד ממרכיבי התכשיר | |
+ | :*תגובה חמורה לאחר מתן מנה קודמת של התכשיר | ||
− | + | *אזהרות: | |
− | + | : - מחלה חדה מלווה חום עד להחלמה, על פי שיקול דעת של הרופא המטפל | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | - מחלה חדה מלווה חום עד להחלמה, על פי שיקול דעת של הרופא המטפל | ||
הערה: מחלה קלה ללא חום או עם חום לא גבוה (מתחת ל-38°0) כגון, זיהום קל בדרכי הנשימה העליונות, שלשול קל או זיהום מקומי אינה מהווה בדרך כלל סיבה לדחיית מתן התכשיר. | הערה: מחלה קלה ללא חום או עם חום לא גבוה (מתחת ל-38°0) כגון, זיהום קל בדרכי הנשימה העליונות, שלשול קל או זיהום מקומי אינה מהווה בדרך כלל סיבה לדחיית מתן התכשיר. | ||
− | + | : - מצבים מלווי דימום כגון [[תרומבוציטופניה - Thrombocytopenia|thrombocytopenia]], [[המופיליה - Haemophilia|haemophilia]]: יש לחסן תוך שימת לב לטכניקת הזרקה מתאימה | |
− | - מצבים מלווי דימום כגון | ||
− | + | *תופעות לוואי{{הערה|שם=הערה6}}: | |
− | + | :*תופעות מקומיות (2.7 אחוזים) | |
− | + | :*תופעות כלליות: חום (2.7 אחוזים), אי שקט (2.3 אחוזים), [[נזלת]] (0.3 אחוזים), [[שיעול]] (0.3 אחוזים), צפצופים (0.3 אחוזים), שלשול (0.9 אחוזים), הקאה (0.3 אחוזים), פריחה (0.9 אחוזים), מיעוט תאי דם לבנים (0.3 אחוזים), הפרעות ב[[תפקודי כבד]] (0.3-0.4 אחוזים) | |
− | שלשול (0.9 | + | :*תגובה של רגישות יתר (נדיר), כולל הלם אנפילקטי (1:100,000) |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | *רישום: | |
− | + | :יש לרשום את תאריך החיסון, שם התכשיר, מספר האצווה, מספר המנה בסידרה, שם התחנה/המרפאה בה ניתן החיסון ושם מבצע החיסון. פרטים אלה ירשמו בפנקס החיסונים האישי, בכרטיס הבריאות של הילד וברשומון | |
+ | *מעקב ודיווח: | ||
+ | :תגובה חריגה תירשם בכרטיס הבריאות של הילד ועל גבי טופס תופעות לוואי לאחר חיסון. על תגובות חריגות יש לדווח ללא דיחוי ללשכת הבריאות האזורית, שתדווח למחלקה לאפידמיולוגיה של משרד הבריאות. | ||
− | + | ==ביבליוגרפיה והערות שוליים== | |
− | |||
− | == | ||
− | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
− | |||
− | |||
− | |||
[[קטגוריה:חיסונים]] | [[קטגוריה:חיסונים]] | ||
+ | [[קטגוריה:חוזרי משרד הבריאות]] |
גרסה אחרונה מ־19:50, 28 באוגוסט 2023
תדריך חיסונים
מאת משרד הבריאות, שירותי בריאות הציבור, המחלקה לאפידמיולוגיה, ירושלים
שם הספר: תדריך חיסונים | ||
---|---|---|
| ||
מאת | משרד הבריאות, שירותי בריאות הציבור, המחלקה לאפידמיולוגיה, ירושלים | |
שם הפרק | תדריך חיסונים - חיסון סביל - Passive immunization | |
תחום | חיסונים | |
סימוכין | אגף לאפידמיולוגיה | |
תאריך פרסום | 9 בינואר 2014, עדכון ספטמבר 2020 | |
קישור | באתר משרד הבריאות | |
תאריך עדכון | אוגוסט 2014 | |
לערכים נוספים הקשורים לנושא זה, ראו את דף הפירושים – חיסונים
מבוא
חיסון סביל על ידי מתן נוגדנים מוכנים מעניק חסינות סבילה וחולפת נגד מחוללים חידקיים או נגיפיים מסוימים.
התוויות כלליות למתן חיסון סביל
- מטרת מניעה, לפני ואחרי חשיפה:
- - לבני אדם עלילים (susceptible) שנחשפו לזיהומים כגון, פלצת, כלבת, דלקת כבד B או דלקת כבד A[1], כאשר יש צורך בהגנה מיידית בפני המחלה, והזמן אינו מאפשר שימוש בחיסון פעיל בלבד;
- - לבני אדם עלילים עם סיכון מוגבר לפתח סיבוכי מחלה (כגון, ילדים עם לויקמיה לאחר חשיפה לחצבת או לאבעבועות רוח), אשר לא יכולים לקבל חיסון פעיל עקב הוריות נגד
- - מניעת דלקת כבד A ליוצאים לחו"ל (חוץ לארץ), יחד עם חיסון פעיל בהתאם להנחיות משרד הבריאות ליוצאים לחו"ל, מניעת מחלת RSV (Respiratory Syncytial Virus) וכדומה
- מטרה טיפולית:
- - הפחתת תופעות רעלנים במחלות כגון, פלצת, אסכרה, בוטוליזם
- - טיפול תחליפי (Replacement therapy) לבעלי חסר חיסוני מולד או נרכש כגון, congenital or acquired B-lymphocyte defects, עקב אי-יכולת להקנות להם חסינות פעילה
- - Idiopathic Thrombocytopenic Purpura) ITP), השתלת מח עצם, תסמונת Guillain-Barre וכדומה
תכשירים ביולוגיים עיקריים שנמצאים כעת בשימוש לשם הקניית חסינות סבילה
- אימונוגלובולין הומני, משני סוגים:
- - סטנדרטי (Immune Globulin (IG
- - ספציפיים Hyperimmune Globulins עם ריכוז מוגבר וידוע של נוגדנים ספציפיים:
- פלצת (Tetanus IG (TIG-H
- דלקת כבד נגיפית Hepatitis B IG (HBIG) B
- כלבת (Rabies IG (RIG
- וריצלה-זוסטר (Varicella-Zoster IG (VZIG
- אימונוגלובולין ספציפי נגד אבעבועות שחורות (Vaccinia IG (VIG
- אימונוגלובולין ספציפי[2] נגד Respiratory Syncytial Virus IG (RSV-IGIV) RSV
- אימונוגלובולין ספציפי אנטי RhoD Immune Globulin anti-Rho (D) D
- נסיובים ואנטיטוקסינים ממקור בעלי-חיים:
- אנטיטוקסין נגד אסכרה Diphtheria antitoxin (DAT), equine
- אנטיטוקסין נגד בוסוליזם Botulinum antitoxin (trivalent ABE), equine
- נסיוב נגד העקרב הצהוב Animal serum to scorpion venoms
- נסיוב נגד ארס נחשים (צפע, אפעה) Animal serum to venoms of Vipera palestina - Echis colorata
- נוגדן מונוקלונלי "מהומן" נגד זיהום RSV (Humanized Monoclonal anti-RSV Antibody (Palivizumab
יעילותו של החיסון הסביל מוגבלת לתקופה קצרה (מספר שבועות). כייל הנוגדנים מגיע לשיא בדרך כלל 72-48 שעות לאחר הזרקת החומר לתוך השריר. לעתים לאחר מתן חיסון סביל עלולות להופיע תגובות בלתי רצויות כגון, תגובות אלרגיות, במיוחד אחרי נסיובים ממקור בעלי-חיים. לכן, יש לחסן בתנאים המאפשרים הגשת עזרה רפואית במקרה של הופעת תגובה מיידית מסוג אנפילקטי.
תכשירי האימונוגלובולינים למיניהם מוכנים בצורה בטוחה ואינם יכולים להעביר זיהום HBV ,HCV ,HIV או זיהומים אחרים, למרות שהם מיוצרים מדם.
מתן אימונוגלובולינים לסוגיהם ותרכיבים שונים
ההתייחסות היא לאימונוגלובולינים לסוגיהם, אימונוגלובולין סטנדרטי (IG) ואימונוגלובולינים ספציפיים (כגון, TIG ,RSV-IGIV ,HBIG ,RIG ,VZIG); כמו כן, גם עירוי דם ומוצריו (כגון, נסיוב, טסיות וכדומה).
- מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו ותרכיבים ח״ם-מוחלשים
- לאחר מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו יש לדחות את מתן התרכיבים החיים-מוחלשים הבאים:
- - תרכיב נגד חצבת, MMR ותרכיב נגד אבעבועות רוח לתקופה מ-3 עד 11 חודשים (ראו לוח "עיתוי 5", "סביל 3", "3 MMR")
- - תרכיבים נגד אדמת ונגד חזרת - לתקופה של 3 חודשים
- אם בכל זאת יש צורך בחיסון ללא דיחוי, יש לחזור על מתן התרכיבים 3 עד 11 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית
- הערות:
- אין צורך ברווח זמן בין מתן אימונוגלובולינים/עירוי דם ומוצריו ותרכיבים חיים-מוחלשים הבאים: תרכיב נגד שיתוק ילדים BCG ,OPV, תרכיב נגד קדחת צהובה (YF), תרכיב Vivotif) Ty21a) , תרכיב נגד Rota. אפשר לתיתם בו-זמנית, לפני או אחרי מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו מבלי להתייחם לרווח הזמן בין תרכיבים אלה
- תכשיר Palivizumab (נגד RSV) הניתן לתוך השריר ותרכיבים נגד חצבת, אדמת, חזרת, MMR ואבעבועות רוח: אין צורך ברווח זמן בין מתן התכשיר לבין מתן תרכיבים אלה
- אימונוגלובולין ספציפי (anti-Rho(D:
- - מתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D, עירוי דם ומוצריו סמוך ללידה.
- אין למנוע מתן תרכיב נגד אדמת (או MMR) לאותן נשים שמועמדות לקבל חיסון אחרי הלידה. עם זאת, מומלץ לבדוק רמת הנוגדנים כ-8 שבועות לאחר החיסון ובהמשך לפעול בהתאם לתוצאות הבדיקה.
- אם לא הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית, יש לחזור על החיסון 3 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין (anti-Rho(D
- - מתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D במנות חוזרות כגון, טיפול ב-ITP: מומלץ לדחות מתן תרכיבים חיים-מוחלשים נגד חצבת, חזרת, אדמת ואבעבועות רוח ב-3 חודשים. אם יש צורך בחיסון ללא דיחוי, יש לחזור על מתן התרכיבים 3 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין (anti-Rho(D, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית
- מתן תרכיבים חיים-מוחלשים ואימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו:
- לאחר מתן תרכיבים נגד אדמת, חצבת, חזרת, MMR, תרכיב נגד אבעבועות רוח יש לדחות מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו בשבועיים לפחות. אם יש הכרח במתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו בפרק זמן זה, יש לחזור על מתן התרכיבים נגד חצבת, MMR, אבעבועות רוח 3 עד 11 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו (לוח "עיתוי 5", "סביל 3", "3 MMR"); תרכיבים נגד אדמת ונגד חזרת - 3 חודשים אחרי קבלת אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית.
- הערות:
- - הגבלה זאת אינה חלה על התרכיבים Rota ,OPV ,BCG ,YF ,Ty21a
- - לאחר מתן תרכיבים נגד אדמת, חצבת, חזרת, MMR, תרכיב נגד אבעבועות רוח יש לדחות מתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D בשבועיים לפחות. אם יש הכרח במתן אימונוגלובולין (anti-Rho(D בפרק זמן זה, יש לחזור על מתן התרכיבים 3 חודשים אחרי קבלת האימונוגלובולין, מלבד מקרים בהם הודגמה חסינות בבדיקה סרולוגית
- מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו ותרכיבים מומתים:[3]
- ניתן לחסן בתרכיבים מומתים[3] בכל עת לפני או אחרי מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו. תרכיבים מומתים[3] ניתנים לעתים בו-זמנית עם אימונוגלובולין (במקומות הזרקה שונים) כגון:
- - RIG ותרכיב נגד כלבת (למניעת כלבת אחרי חשיפה)
- - TIG ותרכיב הכולל טוקםואיד נגד פלצת (למניעת פלצת אחרי פציעה)
- - HBIG ותרכיב HBV (למניעת דלקת כבד B)
- - IG ותרכיב HAV (למניעת דלקת כבד A)
- בלוחות הבאים מובא סיכום על רווח הזמן שיש לשמור בין:
אימונוגלובולין (IG סטנדרטי או ספציפי) ותרכיבים מומתים[3]
פעולה ראשונה | פעולה שנייה | רווח הזמן בין הפעולות | הערות |
---|---|---|---|
אימונוגלובולין | תרכיב מומת[3] | אין צורך ברווח זמן | לפעמים ניתנים בו-זמנית |
תרכיב מומת[3] | אימונוגלובולין | אין צורך ברווח זמן |
אימונוגלובולין (סטנדרטי או ספציפי)/עירוי דם ומוצריו ותרכיב נגד חצבת, MMR ונגד אבעבועות רוח
התוויות למתן אימונוגלובולין | שיטת ההזרקה | מינון IgG - mg/kg (miligram/kilogram) | מינון U או ml (Units או mililiter) | רווח זמן בין מתן אימונוגלובולין/עירוי דם ומוצריו לבין מתן התרכיב (בחודשים) |
---|---|---|---|---|
מניעת פלצת (TIG) | לתוך השריר | 10 | 250U | 3 |
מניעת דלקת כבד A (IG) | ||||
לפני חשיפה לנוסעים לחו"ל | לתוך השריר | 10 | ml/kg 0.06 | 3 |
אחרי חשיפה למגעים | 3.3 | ml/kg 0.02 | 3 | |
מניעת דלקת כבד B (HBIG) | לתוך השריר | 10 | ml/kg 0.06 | 3 |
מניעת כלבת (RIG) | לתוך השריר | 22 | lU/kg 20 | 4 |
מניעת חצבת (IG) | ||||
מגעים ללא ליקוי במערכת החיסון | לתוך השריר | 40 | ml/kg 0.25 | 5 |
מגעים עם ליקוי במערכת החיסון | 80 | ml/kg 0.50 | 6 | |
מניעת אבעבועות רוח (VZIG) | לתוך השריר | 20 - 40 | U/10 kg 125 (maximum 625 U) |
5 |
מניעת RSV (Palivizumab monoclonal antibody) |
לתוך השריר | mg/kg 15 | 0 | |
מניעת RSV (RSV - IGIV) | לתוך הוריד | 750 | 9 | |
מניעת CMV (CMV IGIV) | לתוך הוריד | 150 | ml/kg 3 | 6 |
טיפול במצבי ליקוי במערכת החיסון (IGIV) | לתוך הוריד | 300 - 400 | 8 | |
ITP | לתוך הוריד | 400 | 8 | |
ITP | 1000 | 10 | ||
ITP או Kawasaki disease (IGIV) | 2000-1600 | 11 | ||
עירוי דם ומוצריו | ||||
כדוריות אדומות רחוצות Washed RBCs |
לתוך הוריד | negligible | ml/kg 10 | 0 |
כדוריות אדומות בתוספת adenine-saline |
לתוך הוריד | 10 | ml/kg 10 | 3 |
כדוריות אדומות דחוסות Packed RBCs |
לתוך הוריד | 20 - 60 | ml/kg 10 | 5 |
דם שלם Whole blood |
לתוך הוריד | 80 -100 | ml/kg 10 | 6 |
נסיוב או מוצרי טסיות Plasma or platelet products |
לתוך הוריד | 160 | ml/kg 10 | 7 |
אימונוגלובולין סטנדרטי הומני (IMMUNE GLOBULIN (IG
- טיב החומר:
- התרכיב בשם Beriglobin P שרשום בישראל ומיוצר על ידי חברת Behring, הינו אימונוגלובולין הומני שמכיל נוגדנים שונים וביניהם IgG (לפחות 95 אחוזים), עקבות IgA ו-IgM, נוגדנים לנגיף דלקת כבד A (לפחות 100IU). כמו כן, התרכיב מכיל glycine ,sodium chloride. התרכיב מיוצר ללא חומר משמר
- אספקת החומר:
- החומר מסופק באמפולות ובקבוקונים, בצורת תמיסה סטרילית צלולה שצבעה ומראה צריכים להיות בהתאם להוראות היצרן
- איחסון החומר:
- יש לאחסן את החומר במקרר רגיל, בטמפרטורה בין 8°C-7 2°C. אין לשמור את החומר בתא ההקפאה. יש למנוע חשיפת החומר לאור
- אופן השימוש:
- IG ניתן להזרקה לתוך השריר בלבד. יש להזריק עמוק (עדיף בשכיבה) בשריר גדול כגון, גלוטאום. כאשר המנה הכוללת עולה על 5 מיליליטר למבוגרים או 2 מיליליטר לילדים עם משקל גוף עד 20 קילוגרם, מומלץ לחלק את הכמות לשני מזרקים ולהזריק בו-זמנית במקומות שונים בגוף.
- אזהרה - הזרקת IG לווריד אסורה בהחלט. אחרי החדרת המחט לתוך השריר ולפני הזרקת התרכיב יש לשאוב את החומר, כדי לבדוק שלא מופיע דם במזרק.
- הערה - לתשומת לב - קיים תכשיר IG מיוחד הניתן דרך הווריד (בבית חולים) - IGIV - Immune Globulin Intravenous. ההתוויות למתן IGIV הן בעיקר טיפוליות. כמו כן, משתמשים ב-IGIV במקרה של הורית-נגד לשימוש ב-IG
- הוריות נגד:
- תגובה קודמת חמורה לאחר קבלת אימונוגלובולין הומני
- ידוע על רגישות-יתר מיידית, אנפילקטית למרכיבי האימונוגלובולין
- תרומבוציטופניה קשה או הפרעת קרישה חמורה המגבילה מתן זריקות לתוך השריר
- במקרים אלה יש להשתמש ב-IGIV
- IgA-deficiency - אנשים שסובלים מ-IgA-deficiency עלולים לפתח נוגדנים IgA ובהמשך תגובות קשות (לרבות הלם אנפילקטי) לאחר קבלת מוצרי הדם המכילים IgA. מדובר בתופעה נדירה ביותר, לכן לא מומלץ על ביצוע בדיקות סינון ל-IgA-deficiency לפני מתן IG
- תופעות לוואי:
- מקומיות: נפיחות באזור ההזרקה, אודם וכאבים מקומיים
- כלליות:
- התוויות למתן IG:
- ליקויים במנגנון החיסוני: למטרה טיפולית
- דלקת כבד נגיפית A: למטרת מניעה בקבוצות נבחרות לפני ואחרי חשיפה (ראה בפרק "HA" והנחיות משרד הבריאות ליוצאים לחו"ל)
- חצבת: למטרת מניעה לאחר חשיפה[4] (ראו פרק "MMR")
- מינון:
- מניעת דלקת כבד נגיפית A:
- - לפני חשיפה (נוסעים לארצות היפראנדמיות): 0.02 מיליליטר/קילוגרם או 0.06 מילילטר/קילוגרם בהתאם למשך הנסיעה (ראה בפרק "HA")
- - אחרי חשיפה (מגעים הדוקים עלילים): 0.02 מיליליטר/קילוגרם
- מניעת חצבת[4]:
- - לבני אדם ללא ליקוי אימונולוגי: 0.25 מיליליטר/קילוגרם
- - לבני אדם עם ליקוי אימונולוגי: 0.5 מיליליטר/קילוגרם
חיסון סביל למניעת זיהום Passive Respiratory Syncytial Virus (RSV) immunization - RSV
ערך מורחב – המלצות ועדת RSV - נייר עמדה
קיימים שני תכשירים המיועדים לחיסון סביל נגד זיהום שנגרם על ידי RSV:
- אימונוגלובולין הומני, הניתן דרך הווריד, RSV-IGIV. התכשיר אינו רשום בישראל
- נוגדן מהומן (humanized) מונוקלונלי בשם (Abbosynagis (Palivizumab, הניתן לתוך השריר, ונמצא כעת בשימוש בישראל:
- טיב התכשיר[5]:
- התכשיר בשם Abbosynagis, תוצרת חברה Abbott, מכיל Palivizumab - אימונוגלובולין "מהומן" מונוקלונלי IgG1k, הפועל נגד זנים A ו-B של RSV. חומרים לא פעילים של התכשיר: histidine, glycine, mannitol. התכשיר אינו מכיל חומר משמר
- התוויות[6]:
- התכשיר מומלץ לשימוש בעונת פעילות היתר של RSV בישראל: מ-1 בנובמבר עד 31 במרץ
א | ילדים שנולדו פגים הלוקים במחלת ריאות כרונית הזקוקים לטיפול בחמצן | עד גיל שנתיים |
ב | ילדים שנולדו פגים הלוקים במחלת הריאות BPD (Broncho-Pulmonary Dysplasia) שאובחנה אצלם על ידי צילום חזה אופייני וסימנים קליניים בגיל מתוקן של 36 שבועות היריון ושנזקקו לטיפול באחד מאלה: חמצן, משתנים, קורטיקוסטרואידים או מרחיבי סימפונות | עד גיל שנה |
ג | ילדים שנולדו בטרם מלאו 32 שבועות היריון + 6 ימים | עד גיל שנה |
ד | ילדים הסובלים ממחלת לב מולדת ובהתקיים אחד מאלה: 1. ילדים המקבלים טיפול תרופתי לאי ספיקת לב |
עד גיל שנה |
ה | ילדים ללא תלות בשבוע הלידה, שנולדו במשקל נמוך מ-1 קילוגרם | עד גיל שנה |
ו | ילדים ללא תלות בשבוע הלידה, הסובלים ממחלת ריאות כרונית קשה[7] | עד גיל שנה |
ז | ילדים שנולדו בטרם מלאו 33 שבועות היריון + 6 ימים | עד גיל חצי שנה |
הערות:
- התכשיר אינו מיועד לטיפול במחלה פעילה הנגרמת על ידי RSV, אלא למניעת המחלה בלבד
- צורך במתן התכשיר ייקבע על ידי רופא מומחה (רופא ריאות, רופא קרדיולוג או מומחה אחר שמטפל בילד), אך בהתאם להתוויות לעיל
- אם בוצע ניתוח לב במשך עונת פעילות יתר של ה-RSV, תינתן מנה נוספת של Abbosynagis סמוך לאחר הניתוח במקרים שתוארו בסעיף 5.2, ד'
- לכל הילדים הזכאים לטיפול מונע יש להמשיך ולתת את התכשיר עד תום עונת פעילות היתר של RSV
- אספקת התכשיר:
- התכשיר מיוצר בבקבוקים המכילים 50 או 100 מיליגרם של Palivizumab בצורת אבקה מיובשת ומסופק יחד עם נוזל ממים מיוחד באריזה נפרדת
- איחסון התכשיר:
- יש לאחסן את התכשיר במקרר רגיל, בטמפרטורה בין 8°C-7 2°C. אין הכרח לשמור במקרר את הנוזל הממים המסופק יחד עם התכשיר, אך יש לאחסן אותו במקום קריר
- אופן השימוש:
- הכנת התכשיר להזרקה:
- לשיחזור התכשיר יש להשתמש בנוזל הממים (מים להזרקה) שמסופק יחד עם התכשיר, כדי לקבל תמיסה בריכוז של 100 palivizumab מיליגרם/מיליליטר:
- - לבקבוקון הכולל 50 מיליגרם של Palivizumab יש להוסיף 0.6 מיליליטר
- - לבקבוקון הכולל 100 מיליגרם של Palivizumab יש להוסיף 1.0 מיליליטר
- יש להוסיף את המים להזרקה באיטיות לאורך הדופן של הבקבוקון על מנת למנוע היווצרות קצף. יש לערבב את הבקבוקון בעדינות בתנועות סיבוביות למשך כ-30 שניות. אין לנער את הבקבוקון.
- יש להעמיד את התמיסה המתקבלת בטמפרטורת החדר במשך 20 דקות עד שהתמיםה הופכת לצלולה.
- יש להשתמש בתכשיר המשוחזר תוך 3 שעות מאז ההכנה. את התמיסה המהולה יש לשמור בטמפרטורת החדר
- מינון:
- המינון של התכשיר 15 מיליגרם/קילוגרם פעם ב-30 יום
- מקום ההזרקה:
- התכשיר יוזרק לתוך השריר (IM), עדיף באזור הקדמי-צדדי של הירך.
- אם נפח המנה עולה על 1.0 מיליליטר, יש לחלק את הכמות ולהזריק את התכשיר בו זמנית במקומות שונים בגוף. יש לחטא את המקום לפני ההזרקה ולחכות לייבוש העור
- מתן תכשיר (Abbosynagis (Palivizumab עם תרכיבים אחרים:
- ניתן להזריק את התכשיר לפני, אחרי או בו זמנית (במקומות גוף נפרדים) עם תרכיבים אחרים
- אין צורך במרווח זמן בין מתן התכשיר ותרכיבים אחרים כלשהם
- הוריות נגד:
- ידוע על תופעות לוואי חמורות לאחד ממרכיבי התכשיר
- תגובה חמורה לאחר מתן מנה קודמת של התכשיר
- אזהרות:
- - מחלה חדה מלווה חום עד להחלמה, על פי שיקול דעת של הרופא המטפל
הערה: מחלה קלה ללא חום או עם חום לא גבוה (מתחת ל-38°0) כגון, זיהום קל בדרכי הנשימה העליונות, שלשול קל או זיהום מקומי אינה מהווה בדרך כלל סיבה לדחיית מתן התכשיר.
- - מצבים מלווי דימום כגון thrombocytopenia, haemophilia: יש לחסן תוך שימת לב לטכניקת הזרקה מתאימה
- תופעות לוואי[5]:
- תופעות מקומיות (2.7 אחוזים)
- תופעות כלליות: חום (2.7 אחוזים), אי שקט (2.3 אחוזים), נזלת (0.3 אחוזים), שיעול (0.3 אחוזים), צפצופים (0.3 אחוזים), שלשול (0.9 אחוזים), הקאה (0.3 אחוזים), פריחה (0.9 אחוזים), מיעוט תאי דם לבנים (0.3 אחוזים), הפרעות בתפקודי כבד (0.3-0.4 אחוזים)
- תגובה של רגישות יתר (נדיר), כולל הלם אנפילקטי (1:100,000)
- רישום:
- יש לרשום את תאריך החיסון, שם התכשיר, מספר האצווה, מספר המנה בסידרה, שם התחנה/המרפאה בה ניתן החיסון ושם מבצע החיסון. פרטים אלה ירשמו בפנקס החיסונים האישי, בכרטיס הבריאות של הילד וברשומון
- מעקב ודיווח:
- תגובה חריגה תירשם בכרטיס הבריאות של הילד ועל גבי טופס תופעות לוואי לאחר חיסון. על תגובות חריגות יש לדווח ללא דיחוי ללשכת הבריאות האזורית, שתדווח למחלקה לאפידמיולוגיה של משרד הבריאות.
ביבליוגרפיה והערות שוליים
- ↑ לקבוצות נבחרות - ראה פרק דלקת כבד A
- ↑ לא רשום בישראל
- ↑ 3.0 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 לרבות תרכיבים המיוצרים בהנדסה גנטית, טוקסואידים ותרכיבים אסלוליים.
- ↑ 4.0 4.1 תרכיב Beriglobin P לא רשום בישראל למטרת מניעת חצבת. יש להתעדכן על התרכיב הזמין באותה עת למניעת החצבת במחלקה לאפידמיולוגיה, משרד הבריאות או בחברת שראל.
- ↑ 5.0 5.1 על פי עלון היצרן.
- ↑ התוויות לשימוש בתכשיר Abbosynagis הכלולות בסל השירותים של קופות החולים.
- ↑ מחלת ריאות כרונית קשה מוגדרת בילד המצוי בתחילת עונת RSV, כאשר הוא זקוק לטיפול במחלת הריאה הכרונית באחד מהבאים: חמצן, משתנים, סטרואידים בשאיפה, מרחיבי סימפונות בשאיפה, סטרואידים במתן סיסטמי.